DA Den Europæiske Unions Tidende L 326/1

Regulativ nr. 24 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) —Ensartede forskrifter for:

I. Godkendelse af motorer med kompressionstænding (KT-motorer) for så vidt angår emission af synlige forurenende stoffer

II. Godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår montering af KT-motorer af en godkendt type

III. Godkendelse af motorkøretøjer med KT-motorer for så vidt angår motorens emission af synlige forurenende stoffer

IV. Måling af en KT-motors effekt

1. ANVENDELSESOMRÅDE

1.1. Dette regulativ finder anvendelse på:

1.1.1. DEL I : Emission af synlige forurenende udstødningsstoffer fra KT-motorer til montering i vejkøretøjer

1.1.2. DEL II : Montering af KT-motorer i vejkøretøjer, der er blevet typegodkendt i henhold til del I i dette regulativ

1.1.3. DEL III : Emission af synlige forurenende udstødningsstoffer fra et motorkøretøj med en motor, der ikke er blevet separat typegodkendt i henhold til del I i dette regulativ.

1.2. Det sekundære anvendelsesområde for dette regulativ er den ECE-metode, der skal anvendes, når det udelukkende er KT-motorers effekt, der skal måles.

2. DEFINITIONER, DER ER FÆLLES FOR DEL I, II OG III

2.1. For så vidt angår dette regulativ er følgende definitioner fælles for del I, II og III:

2.2. »nettoeffekt«: en KT-motors effekt som defineret i dette regulativs bilag 10

2.3. »motor med kompressionstænding (KT-motor)«: en motor, der fungerer efter kompressionstændingsprincippet (f.eks. dieselmotor)

2.4. »koldstartanordning«: en anordning, der, efter at den er sat i funktion, midlertidigt øger den brændstofmængde, der tilføres motoren, og tjener til at lette starten af motoren

2.5. »opacimeter«: et apparat til kontinuerlig måling af lysabsorptionskoefficienten for de udstødningsgasser, der emitteres fra køretøjet, som specificeret i dette regulativs bilag 8

2.6. »maksimal mærkehastighed«: den maksimale hastighed ved fuld belastning, der tillades af regulatoren

2.7. »minimal mærkehastighed«:

2.7.1. enten den højeste af følgende tre hastigheder: 45 % af den maksimale nettoeffekthastighed 1 000 omdr./min. det mindste omdrejningstal, som tillades af tomgangsstyringen

2.7.2. eller sådanne lavere hastigheder, som fabrikanten måtte anmode om

2.8. Hybridkøretøjer

2.8.1. »hybridkøretøj (HV)«: et køretøj, der til fremdrift er forsynet med mindst to forskellige energiomdannere og to forskellige lagrede energikilder (i køretøjet)

2.8.2. »hybridelektrisk køretøj (HEV)«: et køretøj, der til den mekaniske fremdrift bruger energi fra begge følgende kilder af lagret energi/kraft i køretøjet: — et brændstof, der forbruges — en lagringsanordning for elektrisk energi/kraft (f.eks.: batteri, kondensator, svinghjulsgenerator osv.).

DEL I — EMISSION AF SYNLIGE FORURENENDE UDSTØDNINGSTOFFER FRA KT-MOTORER

3. DEFINITIONER

I del I i dette regulativ forstås ved:

3.1. »godkendelse af en KT-motor«: godkendelse med hensyn til begrænsningen af motorens emission af synlige forurenende udstødningsstoffer

3.2. »motortype«: en kategori af en KT-motor til montering i et køretøj, som ikke afviger indbyrdes med hensyn til de væsentlige specifikationer, der er beskrevet i dette regulativs bilag 1, bortset fra ændringer tilladt i henhold til punkt 7.2 og 7.3 i regulativet

3.3. »en motor, der er repræsentativ for den type, der skal godkendes«: den motor inden for motortypen, der yder den største effekt.

3.4. Andre definitioner, der finder anvendelse på del I, findes i punkt 2 i dette regulativ.

4. ANSØGNING OM GODKENDELSE

4.1. Emission af synlige forurenende stoffer

4.1.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype med hensyn til motorens emission af synlige forurenende stoffer indgives af motorens fabrikant eller af en kørtetøjsfabrikants behørigt befuldmægtigede repræsentant.

4.1.2. Ansøgningen skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer: beskrivelse af motoren, herunder alle de relevante enkeltheder, som der henvises til i bilag 1 til dette regulativ.

4.1.3. En motor, der er repræsentativ for den motortype, som skal godkendes, og som er monteret med det i bilag 1 til dette regulativ angivne udstyr, skal stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der udfører de godkendelsesprøvninger, der er omhandlet i punkt 6 i dette regulativ.

4.1.4. Ved bestemmelse af emissionen af synlige forurenende stoffer skal målingerne foretages efter de to metoder beskrevet i bilag 4 og 5 til dette regulativ, der vedrører henholdsvis prøvning ved konstante hastigheder og ved fri acceleration.

4.1.5. Ved bestemmelse af emissionen af synlige forurenende stoffer skal den samme indleverede motors effekt og brændstofforbrug måles i henhold til dette regulativs bilag 10.

4.2. Motoreffekt

4.2.1. Fabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant kan anmode om, at der kun foretages måling af motorens effekt. I så fald:

4.2.1.1. Skal fabrikanten udfylde dette regulativs bilag 1 med de oplysninger, der specielt vedrører måling af effekt, dvs. alle punkter uden bogstavet E foran punktet.

4.2.1.2. En motor, der med hensyn til alle aspekter svarer til beskrivelsesrapporten i bilag 1, skal indleveres til den tekniske tjeneste til de prøvninger, der er beskrevet i dette regulativs bilag 10. Sådanne prøvninger skal kun udføres i prøvebænk.

4.2.2. Hvis der efter anmodning fra fabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentanter kun udføres prøvninger af motoreffekten i overensstemmelse med bilag 10, vil disse prøvninger ikke blive betragtet som godkendelsesprøvninger, men der vil blive udstedt en officiel attestation af resultaterne i overensstemmelse med tillægget til dette regulativs bilag 10.

5. GODKENDELSE

5.1. Hvis den motor, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende motortype.

5.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt motortype. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03, der trådte i kraft den 20. april 1986) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden motortype.

5.3. Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.

5.4. På alle motorer, der er i overensstemmelse med en motortype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesformularen, og dette mærke skal bestå af:

5.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1)

5.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er omhandlet i punkt 5.4.1

5.4.3. følgende tillægssymbol: en rektangel med angivelse i m–1 af den absorptionskoefficient, der i forbindelse med godkendelsen blev opnået ved prøvningen ved fri acceleration og bestemt ved den metode, som er beskrevet i bilag 5 til dette regulativ.

5.4.4. I stedet for at anbringe disse godkendelsesmærker og symboler på motoren kan fabrikanten beslutte, at hver motortype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ledsages af et dokument indeholdende disse oplysninger, således at godkendelsesmærker og symboler kan anbringes på køretøjet i overensstemmelse med punkt 14.4 i dette regulativ.

5.5. Hvis en motor er i overensstemmelse med en type, som i henhold til et eller flere andre regulativer under overenskomsten er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 5.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i dette tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 5.4.1.

5.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

5.7. Godkendelsesmærket skal placeres tæt ved motorens identifikationsnummer som angivet af fabrikanten.

5.8. Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning.

6. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

6.1. Generelt

Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af synlige forurenende stoffer, skal være konstrueret, udført og anbragt således, at motoren under normale driftsforhold og uanset eventuelle vibrationer opfylder forskrifterne i dette regulativ.

6.2. Forskrifter vedrørende koldstartanordninger

6.2.1. Koldstartanordningen skal være konstrueret og udført således, at den hverken kan aktiveres eller fortsat fungere, når motoren kører normalt.

6.2.2. Bestemmelserne i punkt 6.2.1 ovenfor gælder ikke, hvis mindst et af følgende krav er opfyldt:

6.2.2.1. Når udstødningsgassens lysabsorptionskoefficient ved konstante hastigheder, som målt efter den fremgangsmåde, der er foreskrevet i bilag 4 til dette regulativ, og med koldstartsanordningen aktiveret, ikke overskrider de grænser, der er foreskrevet i bilag 7 til dette regulativ.

6.2.2.2. Når den omstændighed, at koldstartanordningen er aktiveret vedvarende, inden for en passende frist har til følge, at motoren går i stå.

6.2.3. Om nødvendigt kan køretøjsrelaterede dele af systemet simuleres i forbindelse med godkendelsesprøvningen.

6.3. Forskrifter vedrørende emission af synlige forurenende stoffer

6.3.1. Emissionen af synlige forurenende stoffer fra den motor, der er indleveret til godkendelse, skal måles efter de metoder, der er beskrevet i bilag 4 og 5 til dette regulativ.

6.3.2. Effekten af den motor, der indleveres til godkendelse, skal ligge inden for de tolerancer, der er fastsat i punkt 3.1.5 i bilag 4 til dette regulativ.

6.3.3. Den værdi for emissionen af forurenende stoffer, der måles efter den fremgangsmåde, der er angivet i bilag 4, må ikke overskride de grænser, der er angivet i bilag 7 til dette regulativ.

6.3.4. På fabrikantens anmodning kan de yderligere prøvninger, der er beskrevet i bilag 4 og 5, og som der gives mulighed for i punkt 7.2 og 7.3 i dette regulativ, udføres for at bestemme de frie accelerationsværdier for den godkendte motors derivater.

6.3.4.1. Hvis motorfabrikanten ønsker at få de synlige forurenende stoffer målt over et mindre interval for drejningsmoment og/eller hastighed end tilladt i henhold til punkt 7.3 i dette regulativ, gælder godkendelsen af motortypen for dette begrænsede interval for drejningsmoment og hastighed.

6.3.4.2. Hvis godkendelsen af motoren på et senere tidspunkt ønskes udvidet til at omfatte hele det interval for drejningsmoment/hastighed, der er tilladt i henhold til punkt 7.3 i dette regulativ, skal der indleveres endnu en motor til prøvning, således at de synlige forurenende stoffer kan bestemmes for den del af intervallet for belastning/hastighed, der tidligere har været udeladt.

6.3.5. Hvis det for at opfylde nogle af intervallerne for drejningsmoment og hastighed er nødvendigt med yderligere specifikationer, skal disse angives i formatet i bilag 1 og vedlægges den fremsendte dokumentation.

6.3.6. Den værdi af absorptionskoefficienten ved fri acceleration, som motoren tildeles, vil på passende vis blive valgt i overensstemmelse med motorens mærkehastighed og mærkedrejningsmoment fra den værdimatrice, der er udarbejdet efter metoden i bilag 5 til dette regulativ.

6.3.7. For motorer med en tryklader drevet af udstødningsgas må den værdi for absorptionskoefficienten, der måles ved fri acceleration, højst være lig med den grænse, der i henhold til bilag 7 er fastsat for den nominelle værdi for gennemstrømningen, der svarer til den højeste absorptionskoefficient, der er målt ved prøvning ved konstante hastigheder, forhøjet med 0,5 m-1.

6.4. Tilsvarende måleapparater kan benyttes. Anvendes et andet apparat end et apparat som angivet i bilag 8 til dette regulativ, skal det dokumenteres, at det er lige så egnet for den pågældende motor.

7. ÆNDRING AF MOTORTYPEN OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

7.1. Enhver ændring af en motor inden for en motortype, for så vidt angår de specifikationer, der er angivet i bilag 1, skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt motortypen. Nærmere oplysninger om disse ændringer skal angives ved anvendelse af formatet i bilag 1. Inden for de begrænsninger, der er fastlagt i punkt 7.2 og 7.3, kan den pågældende myndighed enten:

7.1.1. anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at motoren under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller

7.1.2. anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen.

7.2. For så vidt angår dette regulativ kan ændringerne med hensyn til emission af synlige forurenende stoffer klassificeres som følger: 1) ændringer, der kræver en ny godkendelse med prøvninger 2) ændringer, der kræver en ny godkendelse uden prøvninger 3) ændringer, der kan kræve nye prøvninger, men ikke en ny godkendelse 4) ændringer, som ikke kræver yderligere prøvninger eller nye godkendelser. Ovennævnte klassifikationer 1), 2), 3) og 4) er anført på hver linje for de tilsvarende specifikationer i bilag 1.

7.3. Uanset klassifikationerne i punkt 7.2 vil der automatisk kræves en ny godkendelse med prøvninger, dvs. klassifikation 1), medmindre motoren også opfylder følgende krav: Den maksimale mærkehastighed må ikke være mere end 100 % eller mindre end 75 % af den maksimale mærkehastighed for den motor, der blev anvendt ved godkendelsesprøvningen. Den minimale mærkehastighed må ikke være mindre end for den motor, der blev anvendt ved godkendelsesprøvningen. Mærkedrejningsmomentet må ikke være mere end 100 % eller mindre end 75 % af mærkedrejningsmomentet ved den hastighed i godkendelsesprøvningen. Absorptionsværdierne i stabil tilstand må ikke være mere end 1,1 gange de værdier, der blev registreret ved godkendelsesprøvningen, og må ikke overskride de grænser, der er foreskrevet i bilag 7. Udstødningsmodtrykket må ikke være større end for den motor, der blev anvendt ved godkendelsesprøvningen. Udstødningssystemets volumen må ikke afvige med mere end 40 %. Indsugningsvakuummet må ikke være større end for den motor, der blev anvendt ved godkendelsesprøvningen. Inertimomentet af et nyt kombineret svinghjul og transmission skal være inden for 15 % af det godkendte motorsvinghjul og transmissionssystem. Bemærk: I alle tilfælde forstås ved motorer i godkendelsesprøvningerne »en motor, der er repræsentativ for den motortype, som skal godkendes«, jf. definitionen i punkt 3.3.

7.4. Hvis fabrikanten anmoder om at få dækket det interval for nedmærkede motorer med nedreguleret hastighed, der gives mulighed for i henhold til punkt 7.3 i dette regulativs del I, skal der også udføres prøvninger i det hastighedsinterval, der er defineret i punkt 2.2 i bilag 5, med motoren genindstillet til at yde 90 %, 80 % og 70 % af den fulde effekt. Hvis motorens hastighed er nedreguleret, skal den minimale hastighed, som defineret i punkt 2.2 i bilag 5 til dette regulativ, beregnes ud fra afledningen med den laveste hastighed ved maksimal effekt. Hvis motorfabrikanten ønsker at få de synlige forurenende stoffer målt over et mindre interval for drejningsmoment og/eller hastighed, end der er mulighed for i henhold til punkt 7.3 i del I i dette regulativ, gælder godkendelsen af motortypen for dette begrænsede interval for drejningsmoment og/eller hastighed.

7.5. For sådanne ændringer skal der udføres yderligere prøvninger for at fastslå røgværdier ved fri acceleration i henhold til punkt 6.3.1 i dette regulativ, medmindre disse værdier kan fastslås ud fra prøvninger allerede udført som tilladt i punkt 6.3.4.

7.6. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 5.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

7.7. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

8.1. Enhver motor, der er identificeret ved et godkendelsesmærke og/eller dokument som foreskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ, skal for så vidt angår komponenter, der påvirker emissionen af synlige forurenende stoffer, være i overensstemmelse med den godkendte motortype.

8.2. Til kontrol af overensstemmelsen, som foreskrevet i punkt 8.1 ovenfor, udtages der en motor fra serien.

8.3. Motorens overensstemmelse med den godkendte type kontrolleres på grundlag af den beskrivelse, der findes i godkendelsesformularen i henhold til bilag 2 til dette regulativ. Der skal endvidere udføres prøvninger under følgende betingelser:

8.3.1. En endnu ikke tilkørt motor underkastes prøvningen ved fri acceleration i henhold til bilag 5 til dette regulativ. Motoren anses som værende i overensstemmelse med den godkendte type, når den konstaterede værdi af absorptionskoefficienten ikke overskrider den værdi, der er angivet på motorens godkendelsesmærke eller dokument (jf. punkt 8.1 ovenfor) med mere end 0,5 m-1. På fabrikantens anmodning kan der i stedet for referencebrændstof anvendes brændstof, som er i handelen.

8.3.2. Hvis den værdi, der er konstateret ved prøvningen efter punkt 8.3.1 ovenfor, overskrider den værdi, der er angivet i motorens godkendelsesdokument, med mere end 0,5 m-1, skal motoren underkastes en prøvning ved forskellige konstante hastigheder under fuld belastning i henhold til bilag 4 til dette regulativ. Emissionsværdien må ikke overskride grænseværdierne i bilag 7 til dette regulativ.

9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1. En godkendelse, som er meddelt for en motortype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis motoren ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol.

9.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere udstedt godkendelse, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.

10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en motor, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »ENDEL IGT OPHØR AF PRODUKTIONEN«.

11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

DEL II — MONTERING AF TYPEGODKENDTE KT-MOTORER I VEJKØRETØJER

12. DEFINITIONER

I dette regulativs del II forstås ved:

12.1. »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en type køretøj med hensyn til montering af motorer, der er typegodkendt for så vidt angår begrænsning af synlige forurenende stoffer fra motoren

12.2. »køretøjstype«: en kategori af motordrevne køretøjer, som ikke afviger indbyrdes med hensyn til de væsentlige køretøjs- og motorspecifikationer, der er beskrevet i bilag 1 til dette regulativ.

12.3. Andre definitioner, der finder anvendelse på del II, er opstillet i punkt 2 i dette regulativ.

13. ANSØGNING OM GODKENDELSE

13.1. Emission af synlige forurenende stoffer

13.1.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til montering af KT-motor for så vidt angår begrænsning af motorens emission af synlige forurenende stoffer indgives af køretøjets fabrikant eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

13.1.2. Ansøgningen skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer: beskrivelse af køretøjet omfattende alle de relevante køretøjs- og motorspecifikationer omhandlet i bilag 1 til dette regulativ, samt typegodkendelsesmeddelelse for motoren i henhold til bilag 2 sammen med de dokumenter, der er anført i punkt 19 i bilag 2. Ved udfyldelsen af bilag 1 er det kun nødvendigt at udfylde de punkter, der afviger fra punkterne i motortypegodkendelsen.

13.1.3. Et køretøj, som er repræsentativt for den type, der skal godkendes, indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår den godkendelsesprøvning, der er beskrevet i punkt 15 i dette regulativ.

14. GODKENDELSE

14.1. Hvis det køretøj, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 15 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

14.2. Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03, der trådte i kraft den 20. april 1986) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til to forskellige køretøjstyper.

14.3. Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.

14.4. På alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesformularen, og dette mærker skal bestå af:

14.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)

14.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er omhandlet i punkt 14.4.1.

14.4.3. følgende tillægssymbol: et rektangel med angivelse i m–1 af den absorptionskoefficient, der er blevet bestemt ved prøvningen ved fri acceleration i henhold til bilag 5 til dette regulativ.

14.5. Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 14.4.1. I et sådant tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt tillægssymboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er omhandlet i punkt 14.4.1.

14.6. Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne slettes.

14.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har fastgjort på køretøjet.

14.8. Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets og tillægssymbolets sammensætning.

15. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

15.1. Generelt

Den dieselmotor, der monteres i køretøjet, skal være af en type, der er godkendt i henhold til del I i dette regulativ. Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af synlige forurenende stoffer, skal være konstrueret, udført og anbragt således, at køretøjet under normale driftsforhold og uanset eventuelle vibrationer opfylder forskrifterne i dette regulativ.

Det skal være muligt at foretage teknisk kontrol af køretøjet ved at bestemme, hvordan det klarer sig i forhold til de data, der blev registreret ved typegodkendelsen i henhold til punkt 11.1.2.2 i bilag 2 til dette regulativ. Hvis en sådan kontrol forudsætter anvendelse af en særlig procedure, skal betjeningsvejledningen (eller lignende) indeholde udførlige oplysninger herom. Denne særlige procedure må ikke kræve brug af særligt udstyr ud over det, der leveres med køretøjet.

15.2. Forskrifter vedrørende koldstartanordninger

15.2.1. Koldstartanordningen skal være konstrueret og udført således, at den hverken kan aktiveres eller fortsat fungere, når motoren kører normalt.

15.2.2. Bestemmelserne i punkt 15.2.1 ovenfor gælder ikke, hvis mindst et af følgende krav er opfyldt:

15.2.2.1. Når udstødningsgassens lysabsorptionskoefficient ved konstante hastigheder, som målt efter den fremgangsmåde, der er foreskrevet i bilag 4 til dette regulativ, og med koldstartsanordningen aktiveret, ikke overskrider de grænser, der er foreskrevet i bilag 7 til dette regulativ.

15.2.2.2. Når den omstændighed, at koldstartanordningen er aktiveret vedvarende, inden for en passende frist har til følge, at motoren går i stå.

15.3. Montering

15.3.1. Monteringen af motoren skal navnlig overholde følgende begrænsninger for så vidt angår motorens typegodkendelse: — Indsugningsvakuummet må ikke være større end den typegodkendte motors indsugningsvakuum. — Udstødningsmodtrykket må ikke være større end den typegodkendte motors udstødningsmodtryk. — Udstødningssystemets volumen skal ligge inden for ± 40 % af den typegodkendte motor. — Inertimomentet af det kombinerede svinghjul og transmission skal ligge inden for ± 15 % af den typegodkendte motor.

16. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN

16.1. Enhver ændring af køretøjstypen for så vidt angår de specifikationer, der er angivet i bilag 1, skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan:

16.1.1. anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet fortsat opfylder kravene, eller

16.1.2. anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.

16.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 14.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

16.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

17. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

17.1. Ethvert køretøj, der er identificeret ved et godkendelsesmærke og/eller dokument, hvis der er tale om en motortype monteret som foreskrevet i punkt 5.4 og 14.4 i dette regulativ, skal for så vidt angår komponenter, der påvirker emissionen af synlige forurenende stoffer, være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype.

17.2. Til kontrol af overensstemmelsen, som foreskrevet i punkt 17.1 ovenfor, udtages der et køretøj fra serien.

17.3. Køretøjets overensstemmelse med den godkendte type kontrolleres på grundlag af den beskrivelse, der findes i godkendelsesformularen i henhold til bilag 2 til dette regulativ. Der skal endvidere udføres prøvninger under følgende betingelser:

17.3.1. Et køretøj med en endnu ikke tilkørt motor underkastes prøvningen ved fri acceleration i henhold til bilag 5 til dette regulativ. Køretøjet anses som værende i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype, når den konstaterede værdi af absorptionskoefficienten ikke overskrider den værdi, der er angivet på godkendelsesmærket eller i dokumentet (jf. punkt 17.1 ovenfor), med mere end 0,5 m-1. På fabrikantens anmodning kan der i stedet for referencebrændstof anvendes brændstof, som er i handelen. I tvivlstilfælde skal referencebrændstof anvendes.

17.3.2. Hvis den værdi, der er konstateret ved prøvningen efter punkt 17.3.1 ovenfor, overskrider den værdi, der er angivet på godkendelsesmærket eller i godkendelsesdokumentet (jf. punkt 17.1 ovenfor), med mere end 0,5 m-1, skal motoren underkastes en prøvning ved forskellige konstante hastigheder under fuld belastning i henhold til bilag 4 til dette regulativ. De synlige emissionsværdier må ikke overskride grænseværdierne i bilag 7 til dette regulativ.

18. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

18.1. En godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 17.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 17.3 foreskrevne kontrol.

18.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere udstedt godkendelse, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.

19. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af et køretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN«.

20. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER TYPEGODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

DEL III — EMISSION AF SYNLIGE FORURENENDE STOFFER FRA ET MOTORKØRETØJ, HVIS MOTOR IKKE ER BLEVET GODKENDT SEPARAT

21. DEFINITIONER

I dette regulativs del III forstås ved:

21.1. »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en type køretøj med hensyn til begrænsning af emissionen af synlige forurenende stoffer fra motoren

21.2. »køretøjstype«: en klasse af motordrevne køretøjer, som ikke afviger indbyrdes med hensyn til de væsentlige køretøjs- og motorspecifikationer, der er beskrevet i bilag 1 til dette regulativ.

21.3. Andre definitioner, der finder anvendelse på del III, er opstillet i punkt 2 i dette regulativ.

22. ANSØGNING OM GODKENDELSE

22.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår begrænsning af emissionen af forurenende stoffer fra motoren indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

22.2. Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:

22.2.1. en beskrivelse af køretøjet og motortypen, der omfatter alle oplysninger i henhold til bilag 1

22.3. en motor og dens udrustningsdele i henhold til bilag 1 til dette regulativ til indbygning i det køretøj, der søges godkendt, stilles til rådighed for den myndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af prøvningerne i henhold til punkt 24 i regulativet. Efter ansøgning fra fabrikanten kan prøven dog, når den kompetente myndighed, der er ansvarlig for gennemførelse af godkendelsesprøvningerne, tillader det, foretages på et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der ønskes godkendt.

23. GODKENDELSE

23.1. Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i afsnit 24 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

23.2. Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03, der trådte i kraft den 20. april 1986) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til to forskellige køretøjstyper.

23.3. Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.

23.4. På alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesformularen, og dette mærker skal bestå af:

23.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

23.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 5.4.1

23.4.3. følgende tillægssymboler: et rektangel med angivelse i m–1 af den korrigerede absorptionskoefficient, der i forbindelse med godkendelsen blev opnået ved prøvningen ved fri acceleration og i forbindelse med godkendelsen blev bestemt ved den metode, som er beskrevet i bilag 5, punkt 3.2, til dette regulativ.

23.5. Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 23.4.1. I et sådant tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt tillægssymboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er omhandlet i punkt 23.4.1.

23.6. Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne slettes.

23.7. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

23.8. Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets og tillægssymbolets sammensætning.

24. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

24.1. Generelt

De dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende stoffer, skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at køretøjet under normale kørebetingelser trods de svingninger, det er udsat for, opfylder de tekniske forskrifter i dette regulativ.

Det skal være muligt at foretage teknisk kontrol af køretøjet ved at bestemme, hvordan det klarer sig i forhold til de data, der blev registreret ved typegodkendelsen i henhold til punkt 11.1.2.2 i bilag 2 til dette regulativ. Hvis en sådan kontrol forudsætter anvendelse af en særlig procedure, skal betjeningsvejledningen (eller lignende) indeholde udførlige oplysninger herom. Denne særlige procedure må ikke kræve brug af særligt udstyr ud over det, der leveres med køretøjet.

24.2. Forskrifter vedrørende koldstartanordninger

24.2.1. Koldstartanordningen skal være konstrueret og udført således, at den hverken kan aktiveres eller fortsat fungere, når motoren kører normalt.

24.2.2. Bestemmelserne i punkt 24.2.1 ovenfor gælder ikke, hvis mindst et af følgende krav er opfyldt:

24.2.2.1. Når udstødningsgassens lysabsorptionskoefficient ved konstante hastigheder, som målt efter den fremgangsmåde, der er foreskrevet i bilag 4 til dette regulativ, og med koldstartsanordningen aktiveret, ikke overskrider de grænser, der er foreskrevet i bilag 7 til dette regulativ.

24.2.2.2. Når den omstændighed, at koldstartanordningen er aktiveret vedvarende, inden for en passende frist har til følge, at motoren går i stå.

24.3. Forskrifter vedrørende emission af synlige forurenende stoffer

24.3.1. Målingen af emissionen af synlige forurenende stoffer fra den type køretøj, der indleveres til godkendelse, foretages i overensstemmelse med de to fremgangsmåder, der er beskrevet i bilag 4 og 5 til dette regulativ, idet det ene bilag vedrører prøvning ved konstante hastigheder og det andet prøvning ved fri acceleration. Hvis udførelsen af disse prøvninger på hybridelektriske køretøjer forudsætter anvendelse af en særlig procedure, skal betjeningsvejledningen (eller lignende) indeholde udførlige oplysninger herom. Denne særlige procedure må ikke kræve brug af særligt udstyr ud over det, der leveres med køretøjet.

24.3.2. Den værdi for emissionen af forurenende stoffer, der måles efter den fremgangsmåde, der er angivet i bilag 4 til dette regulativ, må ikke overskride de grænser, der er angivet i bilag 7 til dette regulativ.

24.3.3. For motorer med en tryklader drevet af udstødningsgas må den værdi for absorptionskoefficienten, der måles ved fri acceleration, højst være lig med den grænse, der i henhold til bilag 7 er fastsat for den nominelle værdi for gennemstrømningen, der svarer til den højeste absorptionskoefficient, der er målt ved prøvning ved konstante hastigheder, forhøjet med 0,5 m-1.

24.3.4. Tilsvarende måleapparater kan benyttes. Anvendes et andet apparat end et apparat som angivet i bilag 8 til dette regulativ, skal det dokumenteres, at det er lige så egnet for den pågældende motor.

25. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN

25.1. Enhver ændring af køretøjstypen eller komponenttypen for så vidt angår de specifikationer, der er angivet i bilag 1 til dette regulativ, skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan:

25.1.1. anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller

25.1.2. anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningen.

25.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 23.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

25.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

26. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

26.1. Ethvert køretøj, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal for så vidt angår komponenter, der påvirker motorens emission af synlige forurenende stoffer, være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype.

26.2. Til kontrol af overensstemmelsen, som foreskrevet i punkt 26.1 ovenfor, udtages der et køretøj, der er forsynet med godkendelsesmærke i henhold til dette regulativ, fra serien.

26.3. Køretøjets overensstemmelse med den godkendte type kontrolleres på basis af beskrivelsen i godkendelsesattesten. Der skal endvidere udføres kontrolprøvninger under følgende betingelser:

26.3.1. Et endnu ikke tilkørt køretøj underkastes prøvningen ved fri acceleration i henhold til bilag 5 til dette regulativ. Køretøjet anses som værende i overensstemmelse med den godkendte type, når den konstaterede værdi af absorptionskoefficienten ikke overskrider den værdi, der er angivet på godkendelsesmærket (jf. punkt 26.1 ovenfor), med mere end 0,5 m-1. På fabrikantens anmodning kan der i stedet for referencebrændstof anvendes brændstof, som er i handelen. I tvivlstilfælde skal referencebrændstof anvendes.

26.3.2. Hvis den værdi, der er konstateret ved prøvningen efter punkt 26.3.1 ovenfor, overskrider den værdi, der er angivet i godkendelsesmærket, med mere end 0,5 m-1, skal køretøjets motor underkastes en prøvning ved forskellige konstante hastigheder under fuld belastning i henhold til bilag 4 til dette regulativ. De synlige emissionsværdier må ikke overskride grænseværdierne i bilag 7 til dette regulativ.

27. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

27.1. En godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 26.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis det eller de køretøjer, der er udtaget, ikke har bestået den i punkt 26.3 foreskrevne kontrol.

27.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere udstedt godkendelse, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.

28. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af et køretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN«.

29. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

(1) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttede), 37 for Tyrkiet, 38-39 (ubenyttede), 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine og 47 for Sydafrika. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.

(2) Se fodnote 1.

(3) Se fodnote 1.

BILAG 1 HOVEDSPECIFIKATIONER FOR KØRETØJET OG KT-MOTOREN SAMT OPLYSNINGER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF PRØVNINGER (1) (2) Note: Bogstavet »E« foran et tal betyder: Der skal indgives oplysninger for at opnå emissionsgodkendelse. Når der ikke er noget bogstav foran et tal, betyder det: Der skal indgives oplysninger under alle omstændigheder. Fodnoterne findes sidst i bilaget. 0. BESKRIVELSE AF KØRETØJET 0.1. Fabriksmærke: 0.2. Type: 0.3. Fabrikantens navn og adresse: 0.4. Motortype og godkendelsesnummer: 1. BESKRIVELSE AF MOTOREN 1.1. Fabriksmærke: 1.2. Handelsbetegnelse: 1.3. Fabrikantens navn og adresse: 1.4. Type(r): 1.5. Arbejdsmåde: firtakts/totakts/andet (3) 1.6. Boring: ………… mm 1.7. Slaglængde: ………… mm 1.8. Slagvolumen: ………… cm3 1.9. Antal cylindre, cylinderarrangement samt tændingsrækkefølge: 1.10. Forbrændingssystem: beskrivelse: 1.11. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone: 1.12. Kompressionsforhold (4): 1.13. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte (4) 2. KØLING: VÆSKEKØLING/LUFTKØLING (3) 2.1. Specifikationer for væskekølesystemet 2.1.1. Væskens art: 2.1.2. Cirkulationspumpe (3): beskrivelse af fabrikat(er) og type(r) 2.1.3. Beskrivelse af køler/ventilatorsystem: 2.1.4. Udvekslingsforhold (3): 2.1.5. Maksimumtemperatur ved udgang (3): ………… °C 2.2. Specifikationer for luftkølesystemet 2.2.1. Blæsersystem: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): 2.2.2. Udvekslingsforhold (3): 2.2.3. Temperaturreguleringssystemer: Ja/Nej (3) — Kort beskrivelse: 2.2.4. Luftkanalisation: beskrivelse: 2.2.5. Maksimumtemperatur på et karakteristisk sted (5): ………… °C 3. LUFTINDTAGNINGSSYSTEM OG BRÆNDSTOFTILFØRSEL 3.1. Luftindtagningssystem 3.1.1. Beskrivelse og tegninger af luftindtagningssystemet og tilhørende dele (opvarmningsanordning, indsugningslyddæmpere, luftfiltre osv.) eller fabrikat(er) og type(r), hvis prøvningen udføres med et komplet system som leveret af køretøjets fabrikant, i et køretøj eller på en prøvebænk: 3.1.2. Højst tilladte vakuum for luftindtag på et karakteristisk sted (angiv målested): (4) (5) ………… kPa 3.2. Tryklader (3): Ja/Nej 3.2.1. Beskrivelse af trykladesystemet 3.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): 3.2.3. Luftens maksimumtemperatur ved indsugningsmellemkølerens udgang: (4) (5): ………… °C 3.3. Indsprøjtningssystem 3.3.1. Lavtryksdelen 3.3.1.1. Brændstoftilførsel 3.3.1.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): 3.3.2. Højtryksdelen 3.3.2.1. Beskrivelse af indsprøjtningssystemet: 3.3.2.1.1. Pumpe: beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r): 3.3.2.1.2. Indsprøjtningsmængde: …… mm3 pr. slag ved en motorhastighed på …… omdr. ved fuld indsprøjtning eller karakteristikdiagram (2) (4) (5) Angiv anvendt metode på motor/pumpeprøvebænk (3) Hvis der findes ladetrykregulering, angives den karakteristiske brændstoftilførsel og ladetryk sammenstillet med motorhastighed. 3.3.2.1.3. Statisk indsprøjtningsindstilling (4) (5): 3.3.2.1.4. Automatisk indsprøjtningsforstillingsområde (4): 3.3.3. Indsprøjtningsledninger 3.3.3.1. Længde (4) (5): 3.3.3.2. Indvendig diameter (4) (5): 3.3.4. Indsprøjtningsventil(er) 3.3.4.1. Fabrikat(er): 3.3.4.2. Type(r): 3.3.4.3. Åbningstryk (4): ………… MPa 3.3.5. Regulator 3.3.5.1. Beskrivelse af regulatorsystem eller fabrikat(er) og type(r): 3.3.5.2. Hastighed for afskæringspunkt ved fuld belastning (4) (5): ………… omdr./min. (maksimal mærkehastighed) 3.3.5.3. Maksimal hastighed, ubelastet (4) (5): ………… omdr./min 3.3.5.4. Tomgangshastighed (4) (5): ………… omdr./min E 3.4. Koldstartsystem Beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r): E 3.5. Supplerende røgbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): Beskrivelse af specifikationer: 4. VENTILINDSTILLING Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkt (nominelle værdier) (4) (5): 5. UDSTØDNING (3) 5.1. Beskrivelse af udstødningssystemet, hvis prøvningen foretages med komplet udstødningssystem leveret af motor- eller køretøjsfabrikanten: Angiv modtryk ved maksimal nettoeffekt samt målested: ………… kPa Angiv den effektive udstødningsvolumen (4) (5): ………… cm3 5.2. Hvis der anvendes prøvebænksudstyr, angives modtryk ved maksimal nettoeffekt samt målested: kPa cm3 Angiv den effektive udstødningsvolumen (4) (5): 6. SMØRESYSTEM 6.1. Beskrivelse af systemet: 6.2. Cirkulationspumper (3): Ja/Nej Beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r): 6.3. Oliekøler (3): Ja/Nej Beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r): 6.4. Blanding med brændstof (3): Ja/Nej (blandingsforhold for smøreolie/brændstof): 7. ANDET HJÆLPEUDSTYR DREVET AF MOTOREN 7.1. Hjælpeudstyr, der er nødvendigt for drift af motoren i prøvebænken, bortset fra ventilator. Angiv specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): 7.1.1. Generator/alternatorer (3): Ja/Nej (3) 7.1.2. Andet (3): E 7.2. Yderligere hjælpeudstyr, der er i drift, når prøvningen foretages i et køretøj Angiv specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): E 7.3. Transmission Angiv inertimoment af det kombinerede svinghjul og transmission, når motoren ikke er i gear (5): eller beskrivelse eller fabrikat(er) og type(r) (for drejningsmomentomformer): 8. MOTORYDELSE (ANGIVET AF FABRIKANTEN) 8.1. Tomgangshastighed (4): omdr./min. 8.2. Maksimal mærkehastighed (4): omdr./min. 8.3. Minimal mærkehastighed (4): omdr./min. 8.4. Motorens maksimale nettodrejemoment i prøvebænk (4): ………… Nm ved ………… omdr./min. 8.5. Motorens maksimale nettoeffekt i prøvebænk (4): ………… kW ved ………… omdr./min Angiv effekt optaget af ventilator kW 8.5.1. Prøvning i prøvebænk Angivne effekter på målestederne i bilag 4, punkt 2.2, skal anføres i tabel 1. Tabel 1 Angivne hastigheder og effekter for motor/køretøj (3) indleveret til godkendelse (Hastighederne aftales med prøvningsmyndigheden) Målepunkter (7) Motorhastighed: n (omdr./min.) Effekt: P (6) kW . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (1) For ikke-konventionelle motortyper og systemer skal fabrikanten give nærmere oplysninger svarende til dem, der er nævnt her. (2) For den motor, der er repræsentativ for den type, der skal godkendes, leveres et komplet datasæt. For ændrede motorer er det kun nødvendigt at levere data, der er forskellige fra dette datasæt. (3) Det ikke gældende overstreges. (4) Specificer tolerancen. (5) Angiv området, hvis dette er relevant. (6) Nettoeffekt i henhold til bilag 10. (7) Se bilag 5, punkt 2.2.

BILAG 2 (Største format: A4 (210 × 297 mm)) (1): ( 2 ) Meddelelse vedrørende: enten: GODKENDELSE NÆGTELSE AF GODKENDELSE UDVIDELSE AF GODKENDELSE INDDRAGELSE AF GODKENDELSE ENDELIG OPHØRT PRODUKTION (3) AF EN KØRETØJSTYPE/MOTORTYPE (3) MED HENSYN TIL EMISSIONER eller: UDELUKKENDE MÅLING AF MOTORENS EFFEKT i henhold til regulativ nr. 24 Godkendelse nr. Udvidelse nr. 1. Køretøjets handelsnavn eller mærke (4): 9. Motorens handelsnavn eller -mærke: 3. Køretøjstype (4): 10. Motortype: ………… Motorgodkendelsesnummer (4) 11. Fabrikantens navn og adresse: 12. Navn og adresse på fabrikantens evt. repræsentant: 13. Køretøj/motor indleveret til godkendelse den (3): 14. Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne: 15. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: 16. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: 17. Prøvningsresultater 17.1. Emissioner (3) 17.1.1. Prøvning ved konstante hastigheder: Køretøj på rulledynamometer/motor i prøvebænk (3) Målepunkter Motorhastighed (n) (omdr./min.) Effekt P (kW) Nominelt flow G (liter/sek.) Målt absorption (m–1) 1 2 3 4 5 6 Ved godkendelse af motortyper, effekt absorberet af ventilator under prøvningen (4): ………… kW 17.1.2. Prøvninger ved fri acceleration 17.1.2.1. Motorprøvning i henhold til bilag 5 (4) % af maksimal omdr./min. (5) % af maksimalt drejningsmoment ved angivet omdr./min. m–1 Målt absorption m–1 Korrigeret absorption m–1 100 100 90 100 100 90 90 90 100 80 90 80 17.1.2.2. Motorprøvning i henhold til dette regulativ, del I, eller køretøjsprøvning i henhold til del III (4) Korrigeret absorption: ………… m–1 Omdr./min. ved start: ………… omdr./min. 17.2. Angivet maksimal nettoeffekt (4) ………… kW ved ………… omdr./min. 18. Opacimeterets fabrikat og type: 19. Hovedspecifikationer for motortypen Motorens funktionsprincip: firtakts/totakts (3) Cylinderantal og -arrangement: Slagvolumen: ………… cm3 Brændstoftilførsel: direkte indsprøjtning/indirekte indsprøjtning (3) Trykladerudstyr: Ja/Nej (3) 20. Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (3) Begrundelse(r) for udvidelsen af godkendelsen: Sted: Dato: Underskrift: Som bilag til denne meddelelse findes en liste over den dokumentation, som er indsendt til den administrative myndighed, der har meddelt godkendelsen. (1) Fodnoterne findes sidst i bilaget. (2) Myndighedens navn. (3) Det ikke gældende overstreges. (4) Udfyld eller anfør »ikke relevant«, afhængig af hvilken type godkendelse, der ansøges om. (5) Den nedre grænse kan være den, som er angivet af fabrikanten i henhold til dette regulativ, del I, punkt 6.3.4.

BILAG 3 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER Model A (Se punkt 5.8, 14.8 og 23.8 i dette regulativ) Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motoren/køretøjet, hvad angår motorens emission af synlige forurenende stoffer, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 24 med godkendelsesnummeret 032439. På godkendelsestidspunktet omfattede regulativet allerede ændringsserie 03. Den korrigerede absorptionskoefficient er 1,30 m–1 (hvis der tale om godkendelse af et køretøj). Model B (Se punkt 5.5, 14.5 og 23.5 i dette regulativ) Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor/et køretøj, viser, at den pågældende type er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 24 og 33 (1). Godkendelsesnummeret angiver, at på meddelelsesdatoerne for de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 24 ændringsserien 03, mens regulativ nr. 33 stadig forelå i den oprindelige version. (1) Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.

BILAG 4 PRØVNING VED KONSTANTE HASTIGHEDER UNDER FULD BELASTNING 1. INDLEDNING 1.1. Dette bilag beskriver fremgangsmåden til bestemmelse af synlige forurenende stoffer ved forskellige konstante hastigheder under fuld belastning. 1.2. Prøvningen kan enten foretages på et køretøj eller på en motor. 2. MÅLEMETODE 2.1. Udstødningsgassens opacitet måles ved konstant hastighed under fuld belastning af motoren. 2.2. Der skal foretages et tilstrækkeligt antal målinger i området mellem den maksimale og den minimale mærkehastighed. De yderste målepunkter skal ligge ved yderpunkterne af det ovenfor angivne måleområde, og et målepunkt skal svare til den hastighed, ved hvilken motoren udvikler den maksimale effekt, og den hastighed, ved hvilket den udvikler det maksimale drejningsmoment. 3. PRØVNINGSBETINGELSER 3.1. Køretøj eller motor 3.1.l. Motoren eller køretøjet skal indleveres i god mekanisk tilstand. Motoren skal være tilkørt. 3.1.2. Motoren skal prøves med det udstyr, der er foreskrevet i bilag 1 til dette regulativ. 3.1.3. Motoren skal være indstillet efter fabrikantens anvisninger og som angivet i bilag 1 til dette regulativ. 3.1.4. Hvis der er tale om prøvning af en motor, måles motorens effekt i overensstemmelse med bilag 10 til dette regulativ, mens tolerancerne i punkt 3.1.5 i dette bilag finder anvendelse. Hvis der er tale om en prøvning udført på et køretøj, sikres det, at brændstoftilførslen ikke er mindre end angivet af fabrikanten. 3.1.5. Motorens effekt målt i prøvebænken under prøvning ved konstante hastigheder under fuld belastning må afvige fra effekten angivet af fabrikanten som følger: Maksimal effekt + 2 % i de andre målepunkter + 6 % – 2 % 3.1.6. Udstødningsanordningen må ikke have nogen åbning, der kan medføre, at udstødningsgassen fortyndes. Hvis en motor har flere udstødningsåbninger, skal disse være sluttet sammen i en enkel åbning, hvor opaciteten kan måles. 3.1.7. Motoren skal være i den normale driftstilstand, der er angivet af fabrikanten. Det er især vigtigt, at kølevand og olie har den normaltemperatur, der er angivet af fabrikanten. 3.2. Brændstof Som brændstof skal benyttes det referencebrændstof, der opfylder de tekniske forskrifter i bilag 6 til dette regulativ. 3.3. Prøvningslaboratorium 3.3.1. Den absolutte lufttemperatur (T) (1) bestemmes i grader Kelvin højst 0,15 m efter indgangen til luftfiltret, eller, hvis der ikke er noget filter, 0,15 m efter luftindsugningsåbningen, og det atmosfæriske tryk (ps) måles i kilopascal, og den atmosfæriske faktor bestemmes i overensstemmelse med punkt 6.4.2.1 i bilag 10 til dette regulativ, hvilket svarer til følgende bestemmelser: 3.3.1.1. Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning: 3.3.1.2. For turboladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft: 3.3.2. For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren fa gælde, at 0,98 ≤ fa ≤ 1,02. 3.4. Prøveudtagnings- og måleapparater Udstødningsgassens lysabsorptionskoefficient bestemmes ved hjælp af et opacimeter, der opfylder forskrifterne i bilag 8 og er monteret i overensstemmelse med bilag 9 til dette regulativ. 4. EVALUERING AF ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN 4.1. For hver af de motorhastigheder, ved hvilke der foretages målinger af absorptionskoefficienten i henhold til punkt 2.2, beregnes den nominelle værdi for luftgennemstrømningen efter følgende formler: for totaktsmotorer : G = V.n/60 for firetaktmotorer : G = V.n/120 hvor: G = den nominelle luftgennemstrømning i liter pr. sek. (l/s) V = motorens slagvolumen i liter (l) n = motorens hastighed i omdr./min. (min–1). 4.2. Er luftgennemstrømningsværdien ikke i overensstemmelse med nogen af de værdier, der er angivet i bilag 7 til dette regulativ, gælder den grænseværdi, der konstateres ved lineær interpolation. (1) Prøvningen kan udføres i luftkonditionerede prøverum, hvor de atmosfæriske betingelser kan styres.

BILAG 5 PRØVNING VED FRI ACCELERATION 1. PRØVNINGSBETINGELSER 1.1. Prøvningen udføres enten på en motor monteret i en prøvebænk eller på et køretøj. 1.1.1. Foretages prøvningen af en motor i prøvebænken, skal den finde sted hurtigst muligt efter prøvningen til måling af opacitet under fuld belastning ved konstant hastighed. Specielt skal kølevandet og olien have den normaltemperatur, der er angivet af fabrikanten. 1.1.2. Hvis prøvningen foretages på et køretøj, der står stille, skal motoren forinden ved kørsel på vej eller ved dynamisk prøvning, bringes i normal driftstilstand. Prøvningen skal foretages hurtigst muligt efter afslutningen af denne opvarmningsperiode. 1.2. Forbrændingskammeret må ikke afkøles eller tilsmudses før prøvningen som følge af tomgang af længere varighed. 1.3. Prøvningsbetingelserne i henhold til bilag 4, punkt 3.1, 3.2 og 3.3 finder anvendelse. 1.4. De betingelser, der er foreskrevet i bilag 4, punkt 3.4, med hensyn til prøvetagnings- og måleapparater, finder anvendelse. 2. PRØVNINGSMETODER 2.1. De synlige forurenende stoffer ved fri acceleration måles, mens motoren kører med maksimal mærkehastighed og maksimal effekt. 2.2. På fabrikantens anmodning skal der også foretages målinger, der dækker ændringer af en motortype, over en matrice af indtil fem andre kombinationer af effekt/hastighed for den nedregulerede og nedmærkede motor for at dække det interval for hastighed og effekt, der er givet mulighed for i punkt 6.3.4 i dette regulativs del I. I et sådant tilfælde måles synlige forurenende stoffer også ved stabil tilstand, med motoren indstillet til disse andre punkter, ved hjælp af den metode, der er beskrevet i bilag 4 til dette regulativ, for at gøre det muligt at korrigere absorptionskoefficienten ved fri acceleration i overensstemmelse med punkt 3 i dette bilag. Disse værdier registreres i tabel 2 i bilag 2 til dette regulativ. Nedenstående diagram viser matricens seks mulige målepunkter samt det interval for effekt og hastighed, der dækkes af hvert punkt. procent af maksimal mærkehastighed procent af maksimal drejningsmoment ved denne hastighed 1 100 100 2 90 100 3 100 90 4 90 90 5 100 80 6 90 80 Hvert målepunkt dækker det område for effekt og hastighed, der er beliggende til venstre og neden for punktet, og er målepunktet for enhver motor »mærket« i dette område. F.eks. dækker målepunktet »A«, som ligger på linjen for 90 % af fuld belastning og 100 % mærkehastighed, det område for mærkeeffekt/mærkehastighed, der er afgrænset af punkterne ABCD i diagrammet. 2.3. Foretages prøvningen i en prøvebænk, skal motoren frigøres fra bremsen; denne skal enten erstattes af de dele af gearkassen, der drejer sig i frigearstilling, eller af en svingmasse, der svarer så nøjagtigt som muligt til disse dele (jf. punkt 7.3 i bilag 1 til dette regulativ). 2.4. Foretages prøvningen på et køretøj, skal gearkassen være i frigearstilling, og transmissionen mellem motor og gearkasse skal være tilkoblet. 2.5. Med motoren i tomgang skal speederen hurtigt og uden stød trædes helt ned, således at der opnås den største leveringsmængde fra indsprøjtningspumpen. Denne stilling fastholdes, indtil motorens højeste hastighed er nået, og regulatoren træder i funktion. Så snart denne hastighed er nået, slippes speederen, indtil motoren igen går i tomgang, og opacimeteret igen befinder sig i tilsvarende stilling. 2.6. Fremgangsmåden i henhold til punkt 2.5 gentages mindst seks gange, for at udstødningssystemet kan blive renset og apparaterne eventuelt blive justeret. De maksimale opacitetsværdier noteres ved hver af de på hinanden følgende accelerationer, indtil der opnås konstante værdier. De værdier, der forekommer under motorens tomgang efter den enkelte acceleration, tages ikke i betragtning. De aflæste værdier anses som konstante, når fire på hinanden følgende værdier ligger inden for en margin af 0,25 m–1 og ikke udgør en faldende talfølge. Den absorptionskoefficient XM, der skal registreres, er det aritmetiske gennemsnit af disse fire værdier. 2.7. For motorer med lufttryklader gælder følgende særlige bestemmelser: 2.7.1. For motorer med lufttryklader, der er mekanisk tilkoblet motoren eller drives mekanisk af denne, og som kan frakobles, gennemføres der to fuldstændige måleserier med forudgående accelerationer, således at lufttrykladeren første gang er tilkoblet og anden gang frakoblet. Det måleresultat, der registreres, skal være det højeste fra de to måleserier, og 2.7.2. I tilfælde hvor motoren har flere udstødningsåbninger, skal prøvningerne udføres med alle åbninger samlet i en passende anordning, der sikrer en blanding af gasserne og udmunder i en enkelt åbning. Prøvninger ved fri acceleration kan dog udføres ved hver åbning. I så fald skal den værdi, der benyttes til beregning af korrektionen af absorptionskoefficienten være det aritmetiske gennemsnit af de værdier, der er registreret ved hver åbning, og prøvningen anses kun for gyldig, hvis de målte yderværdier ikke afviger med mere end 0,15 m–1. 3. BESTEMMELSE AF DEN KORRIGEREDE VÆRDI FOR ABSORPTIONSKOEFFICIENTEN Finder anvendelse, hvor konstante absorptionskoefficienter er blevet fastlagt på den samme motorafledning. 3.1. Symboler XM = værdien af absorptionskoefficienten, målt ved fri acceleration i henhold til punkt 2.4 i dette bilag XL = den korrigerede værdi for absorptionskoefficienten ved fri acceleration SM = værdien for den absorptionskoefficient, målt ved konstant hastighed (punkt 2.1 i bilag 4), der kommer den grænseværdi nærmest, der er foreskrevet ved samme nominelle luftgennemstrømning SL = den værdi for absorptionskoefficienten, der i henhold til punkt 4.2 i bilag 4 er foreskrevet for den nominelle gennemstrømning, der svarer til det målepunkt, der førte til værdien SM. 3.2. Da absorptionskoefficienten måles i m–1, er den korrigerede værdi XL givet ved det mindste af følgende to udtryk:

BILAG 6 SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOF TIL GODKENDELSESPRØVNINGER OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE Egenskab Grænseværdier og enheder ASTM-metode (1) Massefylde ved 15°C min. 0,835 kg/l D 1298 maks. 0,845 kg/1 Cetantal min. 51 D 976 maks. 57 Destillation (2) D 86 50 % vol. punkt min. 245 °C 90 % vol. punkt min. 320 °C maks. 340 Slutkogepunkt min. 370 °C Viskositet ved 40 °C min. 2,5 mm2/s D 445 maks. 3,5 mm2/s Svovlindhold min. 0,20 masse % D 1266, D 2622 eller D 2785 maks. 0,50 Flammepunkt min. 55 °C D 93 Koldfilterpunkt maks. – 5 °C CEN Draft Pr EN 116 eller IP 309 Kulstofrest ved Conradson-test maks. 0,20 masse % D 189 på 10 % destillationsrest Askeindhold maks. 0,01 masse % D 482 Vandindhold maks. 0,05 masse % D 95 eller D 1744 Kobberkorrosion 100 °C maks. 1 D 130 Syretal (stærk syre) maks. 0,20 mg KOH/g D 974 Note 1: Der vil blive henvist til ækvivalente ISO-metoder, når de udstedes for alle de ovenfor nævnte egenskaber. Note 2: Tallene viser de samlede fordampede mængder ( % genvinding + % tab). Note 3: Dette brændstof kan være baseret på straight-run og krakdestillater af kulbrinter; afsvovling er tilladt. Det må ikke indeholde metaladditiver. Note 4: De i specifikationen angivne værdier er »faktiske værdier«. Ved fastsættelse af deres grænseværdier er retningslinjerne i ASTM 3244 om fastlæggelse af grundlaget for bestemmelse af olieprodukters kvalitet blevet anvendt, og ved fastsættelse af en maksimumsværdi er der taget udgangspunkt i en minimumsforskel på 2R over nul; ved fastsættelse af en maksimums- og minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Skulle det blive nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder specifikationen, anvendes ASTM D 3244. Note 5: Hvis en motors eller et køretøjs termiske virkningsgrad skal beregnes, kan brændstoffets brændværdi beregnes af: specifik energi (nedre brændværdi) (netto) MJ/kg = (46,423 – 8,792 d + 3,170 d) (1 – (x + y + s)) + 9,420 s – 2,499 x, hvor: d er massefylden ved 15 °C x er vandindholdet i massebrøk ( %/100) y er askeindholdet i massebrøk ( %/100) s er svovlindholdet i massebrøk ( %/100). (1) American Society for Testing and Materials,1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, USA.

BILAG 7 GRÆNSEVÆRDIER VED PRØVNING VED KONSTANTE HASTIGHEDER Nominelle værdier for gennemstrømningen G liter/sekund Absorptionskoefficient k m–1 m–2 42 2,26 45 2,19 50 2,08 55 1,985 60 1,90 65 1,84 70 1,775 75 1,72 80 1,665 85 1,62 90 1,575 95 1,535 100 1,495 105 1,465 110 1,425 115 1,395 120 1,37 125 1,345 130 1,32 135 1,30 140 1,27 145 1,25 150 1,225 155 1,205 160 1,19 165 1,17 170 1,155 175 1,14 180 1,125 185 1,11 190 1,095 195 1,08 200 1,065 Note: Selv om foranstående værdier er afrundet til 0,01 eller 0,005, betyder dette ikke, at målingerne skal gennemføres med denne nøjagtighed.

BILAG 8 SPECIFIKATIONER FOR OPACIMETRE 1. ANVENDELSESOMRÅDE I dette bilag er fastlagt de betingelser, som de opacimetre, der benyttes til prøvning i henhold til bilag 4 og 5 til dette regulativ, skal opfylde. 2. GRUNDLÆGGENDE KRAV TIL OPACIMETRE 2.1. Gassen, der skal måles, skal befinde sig i et kammer, hvis inderflader ikke er reflekterende. 2.2. Den effektive længde for lysabsorptionsvejen bestemmes under hensyntagen til eventuel indflydelse fra beskyttelsesanordninger for lyskilden og for fotocellen. Denne effektive længde angives på apparatet. 2.3. Opacimeteret skal have to måleskalaer. Den ene skal vise absolutte enheder for lysabsorptionen fra 0 til ∞ (m–1), og den anden skal være inddelt lineært fra 0 til 100; begge skalaer skal strække sig fra værdien 0 for total lysgennemgang til skalaernes maksimale værdi for total lysspærre. 3. KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER 3.1. Generelt Opacimeteret skal være således konstrueret, at røgkammeret er fyldt med røg af ens opacitet, når det anvendes ved konstante hastigheder. 3.2. Røgkammeret og opacimeterets hus 3.2.1. Parasitisk lysstråling, der falder på fotocellen, og som stammer fra den indre reflektion eller fra lysspredning, skal være begrænset til et minimum (f. eks. ved at inderfladerne har en matsort overflade, og ved passende forholdsregler). 3.2.2. De optiske specifikationer skal sikre, at sprednings- og reflektionsvirkningen tilsammen ikke overskrider én enhed på den lineære skala, når røgkammeret er fyldt med røg med en absorptionskoefficient i nærheden af 1,7 m-1. 3.3. Lyskilde Lyskilden skal bestå af en glødelampe, hvis farvetemperatur ligger mellem 2 800 og 3 250 K eller en grøn lysdiode (LED), hvis spektrum har maksimum mellem 550 og 570 nm. Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer. 3.4. Modtager 3.4.1. Modtageren skal bestå af en fotocelle, hvis spektrale følsomhed er tilpasset det menneskelige øjes lysfølsomhedskurve (størst følsomhed i området 550/570 nm; mindre end 4 % af denne maksimale følsomhed under 430 nm og over 680 nm). 3.4.2. Det elektriske kredsløb inklusive viseranordningen skal være af en sådan art, at fotocellens udgangsstrøm er en linear funktion af intensiteten af det modtagne lys inden for fotocellens arbejdstemperaturområde. 3.5. Måleskalaer 3.5.1. Lysabsorptionskoefficienten k beregnes efter formlen Ø = Øo e–kL, hvor L er lysabsorptionsstrækningens effektive længde, Øo den incidente lysstrøm, og Ø den emergente lysstrøm. Kan en type opacimeters effektive længde L ikke umiddelbart bestemmes ud fra dets geometri, bestemmes den effektive længde L enten efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 4 i dette bilag, eller ved sammenligning med en anden opacimetertype, hvis effektive længde er kendt. 3.5.2. Sammenhængen mellem den lineære skala med inddelingen 0 til 100 og absorptionskoefficienten k er givet af formlen hvor N er en aflæsning på den lineære skala, og k er den tilsvarende størrelse af absorptionskoefficienten. 3.5.3. Opacimeterets viseranordning skal gøre det muligt at aflæse en absorptionskoefficient på 1,7 m–1 med en nøjagtighed af 0,025 m–1. 3.6. Indstilling og kalibrering af måleapparatet 3.6.1. Det elektriske kredsløb, der omfatter fotocellen og viserinstrumentet, skal være justerbart, for at viseren kan nulstilles, når lysstrømmen går gennem det med ren luft fyldte røgkammer eller et kammer med de samme egenskaber. 3.6.2. Med slukket lampe og åben eller kortsluttet elektrisk kredsløb skal angivelsen på skalaen for absorptionskoefficienten være ∞, og når kredsløbet sluttes igen, skal viseren blive stående ved ∞. 3.6.3. En foreløbig kontrol skal udføres ved, at der i røgkammeret anbringes et filter, som repræsenterer en gas med kendt lysabsorptionskoefficient k på mellem 1,6 m–1 og 1,8 m–1, målt som anført i punkt 3.5.1. Størrelsen af k skal være kendt med en nøjagtighed på 0,025 m–1. Kontrollen går ud på at konstatere, at denne værdi ikke afviger med mere end 0,05 m-1 fra den på viserinstrumentet aflæste værdi, når filtret anbringes mellem lyskilde og fotocelle. 3.7. Opacimeterets reaktion 3.7.1. Reaktionstiden for det elektriske målekredsløb, angivet som den tid, inden for hvilken viseren når 90 % af skalaslutværdien, når en fuldstændig lystæt skærm anbringes foran fotocellen, skal ligge mellem 0,9 og 1,1 sekund. 3.7.2. Dæmpningen af det elektriske målekredsløb skal være således, at den første oversvingning over den endelige konstante angivelse efter hver pludselig ændring i indgangsværdien (f.eks. indsætning af prøvefiltret) ikke udgør mere end 4 % af denne værdi i enheder af den lineære skala. 3.7.3. Opacimeterets reaktionstid, betinget af fysiske tilstande i røgkammeret, er den tid, der går mellem begyndelsen af gassens indtræden i måleapparatet, og den fuldstændige fyldning af røgkammeret; den må ikke overskride 0,4 sekunder. 3.7.4. Disse bestemmelser gælder kun for opacimetre, der benyttes til forureningsmålinger ved fri acceleration. 3.8. Trykket af den luft, der skal måles, og af skylleluften 3.8.1. Udstødningsgassens tryk i røgkammeret må ikke afvige mere end 75 mm vandsøjle fra omgivelsestrykket. 3.8.2. Tryksvingningerne for den gas, der skal måles, og for skylleluften må ikke fremkalde større ændring i absorptionskoefficienten end 0,05 m-1 ved en gas, som har en absorptionskoefficient på 1,7 m-1. 3.8.3. Opacimeteret skal være forsynet med egnede anordninger til måling af trykket i røgkammeret. 3.8.4. Grænserne for de tilladte tryksvingninger for gassen og skylleluften i røgkammeret skal angives af apparatets fabrikant. 3.9. Temperatur af den gas, der skal måles 3.9.1. Gassens temperatur skal på ethvert punkt i røgkammeret ligge mellem 70 oC og en maksimal temperatur, der er angivet af opacimeterets fabrikant, således at aflæsningerne inden for dette temperaturområde ikke svinger mere end 0,1 m-1, når kammeret er fyldt med en gas, der har en absorptionskoefficient på 1,7 m-1. 3.9.2. Opacimeteret skal være forsynet med egnede anordninger til måling af temperaturen i røgkammeret. 4. OPACIMETERETS EFFEKTIVE LÆNGDE »L« 4.1. Generelt 4.1.1. I nogle typer opacimetre har gassen mellem lyskilden og fotocellen eller mellem de transparente dele, der beskytter lyskilden og fotocellen, ikke nogen jævn opacitet. I sådanne tilfælde er den effektive længde L længden for en gassøjle med jævn opacitet, der medfører samme lysabsorption som den, der konstateres, når gassen går normalt gennem opacimeteret. 4.1.2. Den effektive længde af lysabsorptionsstrækningen får man ved, at man sammenligner angivelsen N for det normalt arbejdende opacimeter med angivelsen No, der er opnået med opacimeteret ændret således, at prøvegassen fylder en nøjagtigt defineret længde Lo. 4.1.3. Til korrektion af nulpunktet benyttes hurtigt på hinanden følgende sammenligningsangivelser. 4.2. Fremgangsmåde til bestemmelse af den effektive længde L 4.2.1. Prøvegassen skal være udstødningsgas med konstant opacitet eller lysabsorberende gas, hvis tæthed næsten svarer til udstødningsgassens. 4.2.2. For opacimeteret bestemmes med nøjagtighed en søjle med længde Lo, der kan fyldes jævnt med prøvegas, og hvis grundflader er næsten vinkelret på lysstrålernes retning. Denne længde Lo må ikke afvige væsentligt fra opacimeterets effektive længde. 4.2.3. Prøvegassens gennemsnitstemperatur i røgkammeret skal måles. 4.2.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlingsledningerne, så nær opsamlingssonden som muligt. Der kan også monteres en køleanordning. Tilføjelsen af ekspansionsbeholderen og køleren må ikke medføre, at udstødningsgassens sammensætning påvirkes i væsentlig grad. 4.2.5. Prøvningen til bestemmelse af den effektive længde består i, at man først fører en prøve af prøvegassen gennem det normalt arbejdende opacimeter og derefter gennem det samme apparat, der er blevet ændret som angivet i punkt 4.1.2. 4.2.5.1. De af opacimeteret angivne værdier noteres under prøven ved hjælp af en skriver, hvis reaktionstid højst er lig med reaktionstiden for opacimeteret. 4.2.5.2. Ved normalt arbejdende opacimeter angiver den lineære opacitetskala værdien N, og angivelsen af gassens gennemsnitstemperatur er T i grader Kelvin. 4.2.5.3. Ved kendt længde Lo, fyldt med samme prøvegas, angiver den lineære opacitetskala værdien No, og angivelsen af gassens gennemsnitstemperatur er To i grader Kelvin. 4.2.6. Den effektive længde bliver derefter 4.2.7. Prøvningen skal gentages med mindst fire prøvegasser, således at den fører til værdier, der på den lineære skala med regelmæssige afstande ligger mellem 20 og 80. 4.2.8. Opacimeterets effektive længde L er det aritmetiske gennemsnit af de effektive længder, der fås med hver enkelt af prøvegasserne i henhold til pkt. 4.2.6.

BILAG 9 OPACIMETERETS MONTERING OG ANVENDELSE 1. ANVENDELSESOMRÅDE I dette bilag specificeres monteringen og anvendelsen af de opacimetre, der benyttes til prøvning i henhold til dette regulativs bilag 4 og 5. 2. DELSTRØMS-OPACIMETER 2.1. Montering til prøvning ved konstante hastigheder 2.1.1. Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeåbningen må ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle. 2.1.2. Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse. Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvis jævn. Desuden skal den placeres så nær udstødningsrørets ende som muligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger i en retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved åbningen — har en længde af mindst 6 D i strømningsretningen foran opsamlingspunktet og 3 D bag dette punkt. Benyttes et forlængelsesrør, må der ikke kunne indsuges luft på forbindelsesstedet. 2.1.3. Trykket i udstødningsrøret og trykfaldet i udtagningsledningerne skal være således, at sonden udtager en prøve, der i det væsentlige svarer til en prøve ved isokinetisk udtagning. 2.1.4. Om nødvendigt kan der til dæmpning af svingningerne indbygges en tilstrækkelig stor, kompakt opbygget ekspansionsbeholder i opsamlingsledningerne så nær opsamlingssonden som muligt. Der kan også monteres en køleanordning. Udstødningsgassens sammensætning må ikke påvirkes i væsentlig grad som følge af ekspansionsbeholderens og kølerens karakter. 2.1.5. Et spjæld eller et andet middel til forøgelse af trykket for den opsamlede gas kan indbygges i udstødningsrøret bag opsamlingssonden i en afstand fra denne på mindst 3 D i strømningsretningen. 2.1.6. Ledningerne mellem sonde, køleanordning, ekspansionsbeholder (om nødvendigt) og opacimeter skal være så korte som muligt og opfylde betingelserne med hensyn til tryk og temperatur i henhold til bilag 8, punkt 3.8 og 3.9. Ledningen skal fra opsamlingspunktet til opacimeteret være stigende; skarpe knæk, hvor der kan samle sig sod, skal undgås. Har opacimeteret ikke nogen shunt (by-pass-ventil), skal en sådan indbygges foran dette. 2.1.7. Under prøvningen skal det kontrolleres, at forskrifterne i bilag 8, punkt 3.8, om trykket og forskrifterne i bilag 8, punkt 3.9, om temperaturen i målekammeret er opfyldt. 2.2. Montering til prøvning ved fri acceleration 2.2.1. Forholdet mellem sondens tværsnit og udstødningsrørets tværsnit skal udgøre mindst 0,05. Det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeåbningen må ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle. 2.2.2. Sonden skal bestå af et rør, hvis forreste ende er åben, og som ligger i udstødningsrørets eller det eventuelt nødvendige forlængelsesrørs akse. Den skal befinde sig på et sted, hvor røgens fordeling er tilnærmelsesvis jævn. Desuden skal den placeres så nær udstødningsrørets ende som muligt eller eventuelt i et forlængelsesrør, således at sondens ende ligger i en retlinjet del, der — når D er udstødningsrørets diameter ved åbningen — har en længde af mindst 6 D i strømningsretningen foran opsamlingspunktet og 3 D bag dette punkt. Benyttes et forlængelsesrør, må der ikke kunne indsuges luft på forbindelsesstedet. 2.2.3. Prøveudtagningssystemet skal være udformet således, at gasprøvens tryk ved opacimeteret ved alle motorhastigheder ligger inden for de i bilag 8, punkt 3.8.2, fastsatte grænser. Dette skal kontrolleres ved konstatering af prøvetrykket ved tomgang og ved de maksimale hastigheder i ubelastet tilstand. Alt efter opacimeterets kendetegn kan prøvetrykket reguleres ved en trykformindsker eller et spjæld i udstødningsrøret eller i forlængelsesrøret. Uafhængigt af fremgangsmåden må det målte modtryk i udstødningsrøret ved sondeåbningen ikke udgøre mere end 75 mm vandsøjle. 2.2.4. Forbindelsesledningerne til opacimeteret skal også være så korte som muligt. Ledningen skal fra opsamlingspunktet til opacimeteret være stigende; skarpe knæk, hvor der kan samle sig sod, skal undgås. Der kan foran opacimeteret være indbygget en shunt (by-pass ventil), for at det kan frigøres fra udstødningsstrømmen, når der ikke foretages måling. 3. FULDSTRØMS-OPACIMETER For prøvning både ved konstant hastighed og ved fri acceleration gælder: 3.1. Forbindelsesledningerne mellem udstødningen og opacimeteret må ikke give adgang for udefra kommende luft. 3.2. Forbindelsesledningerne til opacimeteret skal, som foreskrevet for delstrømsopacimetrene, være så korte som muligt. Ledningerne skal have stigning fra udstødningen til måleapparatet; skarpe knæk, hvor der kan samle sig sod, skal undgås. Der kan foran opacimeteret være indbygget en shunt (by-pass ventil), for at det kan frigøres fra udstødningsstrømmen, når der ikke foretages måling. 3.3. Det kan desuden være nødvendigt at anbringe en køleanordning foran opacimeteret.