++++

FOERSTE RESOLUTION

af 20 . oktober 1971

vedtaget af repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer , forsamlet i Raadet , vedroerende de almindelige stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning

REPRAESENTANTER FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER FORSAMLET I RAADET -

ud fra den betragtning , at stoette med egnsudviklingsmaessig maalsaetning , naar den er fyldestgoerende og anvendes forsvarligt , udgoer et af de saerdeles vigtige midler til egnsudvikling og goer det muligt for medlemsstaterne at foere en egnsudviklingspolitik med henblik paa en mere afbalanceret vaekst i de forskellige omraader i det enkelte land og i Faellesskabet ;

i erkendelse af , at den fare for overbud , der bestaar i forbindelse med stoette med egnsudviklingsmaessig maalsaetning , noedvendiggoer , at der uopholdeligt udarbejdes en foerste serie samordningsforanstaltninger , der skal begraense denne fare ;

efter at have gjort sig bekendt med Kommissionens meddelelse af 23 . juni 1971 om samordning af de almindelige stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning -

forpligter sig til i spoergsmaal vedroerende stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning i henhold til de som bilag til denne resolution knyttede gennemfoerelsesbestemmelser at anvende foelgende principper :

1 . Samordningen gennemfoeres gradvist .

Den ivaerksaettes foerst i de mest industrialiserede omraader i Faellesskabet ( de " centrale omraader " ) ; en passende loesning , der bygger paa de i denne resolution fastlagte principper , og som tager hensyn til de saerlige problemer , der goer sig gaeldende i hver af randomraaderne , vil omgaaende blive udarbejdet for disse omraader .

Endvidere skal ivaerksaettelsen i de centrale omraader af alle opstillede betingelser ske gradvist i en ét-aarig overgangsperiode fra den 1 . januar 1972 .

2 . Samordningen har hovedsageligt fire aspekter , der danner et hele : ensartet loft for stoettens omfang , gennemskuelighed , egnsudviklingsmaessig saeregenhed og sektormaessige foelgevirkninger af stoette med egnsudviklingsmaessig maalsaetning .

3 . Det ensartede loft for stoettens omfang fastsaettes i netto subventionsaekvivalens , udregnet efter den faelles metode for vurdering af stoette ( beskrevet under punkt 5 i gennemfoerelsesbestemmelserne ) , idet det i de centrale omraader boer tilstraebes at saenke stoetteniveauet saa meget som overhovedet muligt .

Dette loft , der indledningsvis er fastsat til 20 % i netto subventionsaekvivalens , traeder i kraft pr . 1 . januar 1972 . Den gaelder for samtlige former for stoette med egnsudviklingsmaessig maalsaetning , der ydes til en given investering . Ved udgangen af 1973 vil dette loft blive taget op til revision under hensyn til de indvundne erfaringer , i forbindelse med tillempningerne , foretaget i de eksisterende stoetteordninger i retning af en reel gennemskuelighed og det med kumulationen af egnsudviklingsmaessig stoette og sektorbestemt stoette ; medlemsstaterne tilkendegiver deres interesse for inden da at undersoege forholdet mellem omfanget af den ydede stoette og antallet af nye beskaeftigelsesmuligheder .

Undtagelser fra dette loft kan mod forudgaaende meddelelse af den noedvendige begrundelse tillades efter den fremgangsmaade , der er fastsat i artikel 93 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab . Kommissionen giver periodisk Raadet meddelelse om disse undtagelser fra loftet .

4 . Det er en vaesentlig forudsaetning for samordningen og vurderingen af de almindelige stoetteordninger , at stoetten og ordningerne er gennemskuelige .

Dette medfoerer foelgende forpligtelser for medlemsstaterne :

a ) stoetten og stoetteordningerne skal i overgangsperioden goeres gennemskuelige :

- ingen nye uigennemskuelige stoetteforanstaltninger maa saettes i kraft ;

- ved enhver aendring eller fornyelse af de gaeldende ordninger skal disse omformes i retning af en reel gennemskuelighed ;

- stoette , hvis uigennemskuelighed ikke kan fjernes , skal afskaffes inden overgangsperiodens udloeb ;

b ) fra den 1 . januar 1972 anvendes loftet paa den samlede stoette , der ydes til en investor til en given investering , effektivt .

5 . For saa vidt angaar de egnsudviklingsmaessige saeregenheder skal foelgende principper overholdes :

- egnsudviklingsstoetten maa ikke daekke hele det nationale omraade ( med undtagelse af storhertugdoemmet Luxembourg , der betragtes som en egn ) , dvs . at en generel stoette ikke kan ydes som egnsudviklingsstoette ;

- de almindelige stoetteordninger skal klart , enten geografisk eller ved kvantitative kriterier , afgraense de egne eller de zoner inden for egnene , der modtager stoetten ;

- undtagen hvor det drejer sig om saerlige udviklingscentre , boer den egnsudviklingsmaessige stoette ikke ydes punktvis , dvs . til isolerede geografiske steder , der naesten ingen indflydelse har paa et omraades udvikling ;

- naar det drejer sig om at loese problemer , der er forskellige af natur og omfang og som ikke er lige paatraengende , skal stoettens omfang ligeledes differentieres ;

- gradueringen og modulationen af stoettesatserne efter de forskellige zoner og omraader skal klart angives .

6 . De manglende sektorsaeregenheder i forbindelse med de almindelige stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning goer det vanskeligt at vurdere disse ordninger paa grund af de problemer , som stoettens sektormaessige foelgevirkninger kan rejse paa faellesskabsplan . Som foelge heraf vil medlemsstaterne sammen med Kommissionen fastlaegge en fremgangsmaade , der goer det muligt at vurdere de virkninger , som stoette med egnsudviklingsmaessig maalsaetning har paa de forskellige sektorer .

Uafhaengigt af udarbejdelsen af naevnte fremgangsmaade forbydes dobbeltkumulation , dvs . behandling af samme sektormaessige eller egnsudviklingsmaessige problem ved ydelse af saavel egnsudviklingsmaessig som sektorbestemt stoette , der kumuleres .

7 . Overvaagningen af anvendelsen af principperne for samordning af de almindelige stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning sikres af Kommissionen ved hjaelp af efterfoelgende meddelelse til denne om vigtige anvendelsestilfaelde efter en fremgangsmaade , der sikrer bevarelsen af forretningshemmeligheder .

8 . Resultaterne af denne anvendelse vil regelmaessigt blive undersoegt sammen med hoejtstaaende nationale embedsmaend med kompetence inden for stoetteomraadet . Kommissionen forelaegger aarligt en rapport for Raadet og for de andre interesserede faellesskabsorganer .

BILAG

De naermere regler for anvendelse af principperne for samordning af de almindelige stoettesystemer med egnsudviklingsmaessig maalsaetning .

1 . Gradvis ivaerksaettelse

Den gradvise ivaerksaettelse vedroerer i foerste raekke det geografiske anvendelsesomraade . I betragtning af , at et af maalene for samordningen og aendringen af de almindelige stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning er at afslutte medlemsstaternes indbyrdes overbud for at tiltraekke investeringer til deres respektive omraader , boer den anbefalede loesning i foerste raekke anvendes i de omraader , hvor virkningerne af dette overbud , saerligt paa konkurrencen og samhandelen , er mest maerkbare , dvs . i de industrialiserede omraader og i de omraader , der er beliggende paa begge sider af medlemsstaternes graenser . Disse omraader betegnes herefter som Faellesskabets " centralomraader " .

For de oevrige omraader , der betegnes som " randomraader " , vil der hurtigst blive udarbejdet en passende loesning , der bygger paa samme principper , under hensyn til de specielle problemer , der bestaar i hver af disse randomraader .

Selv i centralomraaderne kan opfyldelsen af alle noedvendige betingelser kun ske gradvist . Der fastsaettes en overgangsperiode med henblik herpaa . Denne periode fastsaettes til ét aar fra ivaerksaettelsesdatoen for samordningen , dvs . fra den 1 . januar 1972 at regne .

2 . Afgraensning af centralomraaderne

Centralomraaderne omfatter hele Faelleskabet med undtagelse af Berlin . " Zonenrandgebiet " , den del af det franske omraade , der for oejeblikket modtager udviklingspraemier samt af " Mezzogiorno " .

" Zonenrandgebiet " er defineret i bilaget til paragraf 9 i den tyske lov om udvikling af " Zonenrandgebiet " ( Gesetz zur Foerderung des Zonenrandgebiets vom 5 . August 1971 , Bundesgesetzblatt I , S . 1237 ) .

Den del af det franske omraade , der for oejeblikket modtager udviklingspraemier , er defineret i " décret " nr . 69-285 af 21 . marts 1969 og i " arieté " af 21 . marts 1969 ( JORF af 30 . 3 . 69 ) , suppleret af " décret " nr . 70-386 af 27 . april 1970 ( JORF af 10 . 5 . 70 ) .

Omaaderne betegnet som " Mezzogiorno " er de omraader , der angives i artikel 1 i " Testo unico " for Mezzogiorno ( Dekret fra republikkens praesident nr . 1523 af 30 . juni 1967 , GU nr . 159 af 24 . 6 . 68 ) .

3 . Samordningens aspekter

Samordningen og aendringen af de almindelige stoetteordninger har fire grundlaeggende aspekter : ens loft for stoettens omfang , stoettens gennemskuelighed , egnsudviklingsmaessig saeregenhed og sektormaessige foelgevirkninger .

Disse fire aspekter er saa naert knyttet til hinanden , at de danner et hele . Der er opnaaet principiel enighed om alle naevnte aspekter , omend gennemfoerelsen af alle noedvendige betingelser kun kan ske gradvist .

For visse af disse betingelsers vedkommende - fjernelse af visse stoetteforanstaltningers uigennemskuelighed samt de sektormaessige foelgevirkninger - arbejdes der endnu paa det tekniske plan . Ikke desto mindre goer de hidtil opnaaede resultater det muligt at begynde at anvende samordningsprincipperne pr . 1 . januar 1972 , idet de oevrige betingelser boer opfyldes umiddelbart derefter og senest ved udgangen af den etaarige overgangsperiode .

4 . Faelles loft for stoettens omfang

Det ensartede loft for stoettens omfang , som medlemsstaterne forpligter sig til at overholde i de under pkt . 2 definerede centralomraader ved den konkrete anvendelse af egnsudviklingsmaessige stoetteforanstaltninger til en investor for en given investering har til formaal at bringe overbud paa stoette-omraadet til ophoer .

Dette faelles loft , der i foerste fase ikke noedvendigvis medfoerer en aendring af de almindelige stoetteordninger , tager hensyn til hele den kumulerede egnsudviklingsmaessige stoette under en hvilken som helst form . Det skal heller ikke have til foelge , at medlemsstater , hvis nuvaerende stoetteordninger ikke naar dette loft , forhoejer den nuvaerende stoette .

Under hensyn til resultaterne af anvendelsen af den faelles vurderingsmetode paa de vigtigste stoetteordninger , der er i kraft i centralomraaderne , fastsaettes dette loft i begyndelsen til en sats paa 20 % , udtrykt i netto subventionsaekvivalens , beregnet efter den faelles vurderingsmetode for stoette .

Dette niveau vaelges ikke én gang for alle . I centralomraaderne boer tendensen vaere at nedsaette stoetteniveauet saa meget som muligt . Paa den anden side boer det sikres , at det valgte loft faktisk svarer til behovene og til problemerne i de zoner af disse centralomraader , der modtager stoette . Det er grunden til , at medens indfoerelsen af et faelles loft for stoettens omfang udgoer et princip , boer valget af dette lofts niveau fortsat vaere en gennemfoerelsesbestemmelse til dette princip . Dette vil goere det muligt at handle med den fornoedne smidighed .

Fastsaettelsen af et faelles loft betyder ikke , at det er berettiget at yde stoette i alle zoner af centralomraaderne . Kun omraader - eller klart afgraensede zoner inden for disse - hvis social-oekonomiske forhold goer ydelse af stoette berettiget , kan modtage stoette . Under dette loft , der udgoer den oevre graense , kan medlemsstaterne fortsat graduere omfanget af deres egnsudviklingsbistand efter omraadernes social-oekonomiske saeregenheder ( se punkt 7 " Regional saeregenhed " ) og i givet fald efter sektormaessige hensyn . Undtagelser fra dette loft kan tillades i forbindelse med forudgaaende meddelelse af begrundelsen til Kommissionen . Kommissionen traeffer afgoerelse paa grundlag af denne begrundelse , der enten kan omhandle enkelttilfaelde eller problemer af saerlig art eller af presserende karakter , der er opstaaet i en bestemt zone . Kommissionen giver periodisk Raadet meddelelse om disse undtagelser fra loftet .

5 . Faelles metode til vurdering af stoetten

Forarbejdet har gjort det muligt at fastsaette en faelles metode til vurdering og sammenligning af stoetteforanstaltningerne .

Det boer imidlertid understreges , at det drejer sig om en sammenligningsmetode og ikke om en regnskabsmetode . Den goer det muligt at goere stoetteforanstaltningerne sammenlignelige baade inden for samme stoetteordning og mellem medlemsstaternes forskellige stoetteordninger indbyrdes under hensyn til det teoretiske hoejeste beloeb , der kan ydes . Dette teoretiske hoejeste beloeb kan afvige betydeligt fra det faktisk ydede stoettebeloeb , der ydes i et konkret tilfaelde .

Maalemetoden er baseret paa et faelles kriterium , nemlig stoettens relative betydning i forhold til investeringsbeloebet , idet denne betydning udtrykkes i procent . Metoden goer det muligt at gruppere de vigtigste stoetteformer og -regler i tre kategorier : de gennemskuelige eller maalelige stoetteforanstaltninger , de delvist gennemskuelige eller vurdérbare stoetteforanstaltninger , som kan vurderes ud fra hypoteser , som betyder en til tider meget stor usikkerhedsmargin i beregningerne og , de uigennemskuelige stoetteforanstaltninger , over for hvilke metoden ikke kan finde anvendelse . Indenfor denne sidste kategori boer endvidere udsondres stoetteforanstaltninger med reducérbar og ikke-reducérbar uigennemskuelighed .

Ved beregningerne tages der kun hensyn til stoetten efter fradrag af skat , dvs , den nettosubventionsaekvivalens , der endeligt tilfalder stoettemodtageren efter betaling af indkomstskat , idet man gaar ud fra den hypotese , at virksomheden giver fortjeneste allerede det foerste aar , saaledes at der opkraeves maksimalskat . Foelgelig ligger stoetteniveauet som foelger af anvendelsen af metoden langt under de tal , man hidtil normalt har naevnt i forbindelse med egnsudviklingsbistand .

Anvendelsen af den faelles vurderingsmetode paa de vaesentligste stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning inden for det faelles markeds centralomraader giver alene for den gennemskuelige og delvist gennemskuelige stoette foelgende teoretiske maksimalstoerrelse :

Tyskland : 18,1 %

Belgien : 16,5 %

Frankrig : 24,7 %

Italien : 26,7 %

Luxembourg : 17,3 %

Nederlandene : 19,8 %

Den skematiske fremstilling af vurderingsmetoden for statsstoette , der er udarbejdet i loebet af flere multilaterale moeder med nationale sagkyndige og godkendt af generaldirektoererne i de nationale forvaltninger den 18 . december 1970 indskraenker sig til at angive de grundlaeggende definitioner samt de forenklinger , hvorom der er truffet aftale paa det tekniske plan , uden at gaa i detaljer med hensyn til de problemer , der maatte analyseres for at komme til disse resultater .

Der er tale om foelgende grundlaeggende definitioner og aftaler :

a ) Det faelles maalekriterium er forholdet mellem stoettebeloeb og investeringsbeloeb , udtrykt i procent .

b ) Den gennemskuelige eller " maalelige " stoette er den , der har investeringen som beregningsgrundlag , og hvis forhold til investeringsbeloebet kan fastsaettes i procent .

c ) Standardgrundlaget for beregning af stoetten omfatter tre kategorier af investeringsudgifter : grund , bygning og udstyr ( 1 ) . Anvendelse af metoden noedvendiggoer derfor korrektioner i grundlaget , saafremt stoetten udelukkende ydes til en del af disse kategorier eller til andre udgifter . For disse sidste er gennemskueligheden betinget af kendskab til deres stoerrelse i forhold til standardgrundlaget .

d ) Fordelingsnoegler inden for standardgrundlaget for beregning af stoette : de nationale sagkyndige har godkendt foelgende noegler ( 2 ) :

* grund * bygning * udstyr *

Tyskland * 5 * 30 * 65 *

Belgien * 5 * 40 * 55 *

Frankrig * 5 * 50 * 45 *

Italien * 5 * 30 * 65 *

Luxembourg * 5 * 50 * 45 *

Nederlandene * 5 * 40 * 55 *

e ) Tidspunktet for betaling af stoetten er det samme for alle former for stoette ( 3 ) . Det tages ikke hensyn til tidsforskellen mellem udbetalingsdatoen eller -datoerne og tidspunktet for beslutringen om ydelse af stoette . Ved hjaelp af en aktualiseringsberegning bringes subventionselementet i laan med nedsat rente eller rentegodtgoerelse op til samme dato som tilskud .

f ) Aktualiseringssatsen for beregningerne er sat til 8 % .

g ) Problemet vedroerende den uensartede beskatning af forskellige stoetteformer inden for samme almindelige ordning i medfoer af forskellige stoetteformer og af samme stoetteform inden for medlemsstaternes forskellige , almindelige egnsudviklingsstoetteordninger loeses ved indfoerelsen af formlen netto-resultat efter skat , udtrykt i subventionsaekvivalens i forbindelse med den stoette , der endeligt tilfalder stoettemodtagerne . Dette medfoerer som hypotese ( 4 ) , at virksomheden opnaar overskud lige fra begyndelsen , og at den ved udgangen af det foerste regnskabsaar opnaaede fortjeneste er saa stor , at stoetten maksimalbeskattes .

h ) I beregningsgrundlaget for laan med nedsat rente eller med rentegodtgoerelse indgaar foelgende elementer :

- laaneandel : den procentdel af investeringsudgifterne , der under hensyn til standardberegningsgrundlaget daekkes af laanet ,

- laanets loebetid ,

- laengden af den amortisationsfri periode ,

- omfanget af rentenedsaettelsen .

De oplysninger om administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser , der meddeles Kommissionen , skal indeholde disse angivelser for at goere stoetteordningerne gennemskuelige .

i ) Referencerenten er den sats , der benyttes af de offentlige myndigheder ved overfoersel af rentegodtgoerelse til kreditinstitutionerne . Findes der ikke en saadan sats , indgaar den gennemsnitlige rentesats paa det paagaeldende marked i beregningerne . Saafremt stoette af denne art forhoejes i en lavkonjunkturperiode , vaelges en sats , der svarer til saadanne konjunkturforhold .

j ) Gennemskuelige skattemaessige stoetteforanstaltninger er saadanne foranstaltninger , der opfylder foelgende betingelser :

- ligningsgrundlaget for skat opkraevet efter en fast eller maksimal skatteprocent skal som beregningsgrundlag have et inden for det paagaeldende egnsudviklingsomraade investeret beloeb ,

- endvidere skal stoetten fastlaegges som en vis del af skatteprocenten og have en bestemt loebetid .

Dog kan alle skattemaessige stoetteforanstaltninger goeres gennemskuelige , hvis der fastsaettes et loft udtrykt i procent af investeringen .

6 . Stoettens gennemskuelighed

Kravet om stoettens gennemskuelighed udgoer en vigtig betingelse for samordning og vurdering af stoetteordningerne . Gennemskuelighedsbegrebet defineres i forhold til den faelles vurderingsmetode saaledes :

- stoette er gennemskuelig eller " maalelig " , naar den faelles metode til vurdering af stoette kan anvendes paa den .

- en stoetteordning er gennemskuelig naar den for alle omfattede stoetteformer indeholder alle de angivelser , der er noedvendige for at anvende den faelles vurderingsmetode paa hver stoetteform , idet modulationskriterierne og kumulationsbetingelserne noeje er fastlagt .

De for oejeblikket gaeldende almindelige stoetteordninger opfylder endnu ikke disse betingelser . Dertil kraeves en vis frist . Der arbejdes for oejeblikket paa ekspertplan med de uigennemskuelige stoetteformer .

Ikke desto mindre erkendes det , at samordningen af stoetteformerne kan foretages gradvist uden at afvente resultatet af dette arbejde , ved at medlemsstaterne paatager sig de under punkt 4 i " Samordningsprincipperne " opstillede forpligtelser .

7 . Egnsudviklingsmaessig saeregenhed

Det drejer sig her om en differentiering af stoettens omfang efter arten , omfanget og den hastende karakter af de egnsudviklingsproblemer , som de offentlige myndigheder paataenker at loese .

Da begrebet regional saeregenhed er direkte knyttet til udarbejdelsen af en regionalpolitik for Faellesskabet , kan der under de nuvaerende omstaendigheder ikke gives mere praecise retningslinjer end traktatens bestemmelser for fastsaettelsen af de omraader i Faellesskabet , hvor ydelse af stoette af forskellig styrke er berettiget og de omraader , hvor den ikke er berettiget .

Det arbejde , der vil blive udfoert paa omraadet for regional saeregenhed i Det permanente udvalg eller Den permanente gruppe for Egnsudvikling vil kunne lette denne vurdering .

I medfoer af traktaten paahviler det Kommissionen at overvaage , at de under punkt 5 i " Samordningsprincipperne " opregnede principper reelt og trinvist gennemfoeres .

8 . Sektormaessige foelgevirkninger

De manglende sektormaessige saeregenheder i stoerstedelen af de almindelige stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning er et af de vaesentligste kendetegn for disse ordninger , eftersom der ofte uden forskel ydes egnsudviklingsmaessig stoette til alle industrisektorer . Ikke desto mindre er det inden for varer og tjenesteydelser , dvs . inden for disse sektorer , at stoettens virkninger paa konkurrence og samhandel maerkes . Det er imidlertid vanskeligt at vurdere disse virkninger , naar egnsudviklingsstoettens sektormaessige saeregenheder mangler .

For at fjerne denne vanskelighed , er det noedvendigt at udarbejde en fremgangsmaade , der goer det muligt at faa klarhed over disse sektormaessige virkninger paa grund af de problemer , som disse kan rejse paa faellesskabsplan .

Der arbejdes herpaa paa ekspertplan . Forskellige loesninger er ved at blive undersoegt . Det erkendes dog , at samordningen af egnsudviklingsstoetten kan ivaerksaettes uden at afvente dette arbejdes afslutning , forudsat at forbudet mod dobbeltkumulation ( se punkt 6 i " Samordningsprincipperne " ) respekteres og under hensyn til Kommissionens mulighed for i givet fald at benytte den i artikel 93 , stk . 2 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab omhandlede fremgangsmaade , saerligt naar anvendelsen af de almindelige stoetteordninger fremkalder berettigede klager fra en medlemsstat .

Uafhaengigt af dette arbejde boer de sektormaessige sider af de oplysninger vedroerende stoetteforanstaltninger , som medlemsstaterne skal give Kommissionen , vaere genstand for den allerstoerste opmaerksomhed . Det paapeges i denne forbindelse , at :

- bestemmelser eller foranstaltninger med henblik paa sektormaessig orientering af egnsudviklingsstoetten som grundbestanddele i stoetteordningerne , paa samme maade som de oevrige bestemmelser , i henhold til artikel 93 , stk . 3 i traktaten , goeres til genstand for forudgaaende og rettidig meddelelse til Kommissionen : det er ligegyldigt , om de noedvendige oplysninger er grundlaeggende bestanddele i den almindelige stoetteordning , eller om der heri kun henvises til nationale eller regionale udviklingsplaner ; disse bestemmelsers juridiske form ( normative forskrifter eller administrative cirkulaerer ) saavel som deres juridiske karakter ( bindende eller blot vejledende bestemmelser ) spiller ingen rolle ;

- naar en ordning for egnsudviklingsstoette har blandet maalsaetning , regional og sektormaessig , er det uomgaengeligt noedvendigt , at denne ordning anmeldes som saadan til Kommissionen i henhold til artikel 93 , stk . 3 i traktaten , for at den baade kan vurderes ud fra et egnsudviklingsmaessigt og et sektormaessigt synspunkt ;

- de efter sektor opdelte statistiske oplysninger om anvendelse af de almindelige stoetteordninger med egnsudviklingsmaessig maalsaetning hoerer , ligesom de oevrige oplysninger vedroerende disse ordninger , til de oplysninger , der af medlemsstaterne regelmaessigt skal gives til Kommissionen , for at denne sammen med medlemsstaterne kan foretage den i artikel 93 , stk . 1 i traktaten forudsatte loebende undersoegelse af de anvendte stoetteordninger .

For saa vidt angaar den efterfoelgende statistiske undersoegelse af egnsudviklingsstoettens sektormaessige foelgevirkninger er fremgangsmaaden ( oplysningernes ensartethed , indsamlingsrytme ) ved at blive udarbejdet .

9 . Da ivaerksaettelsen af samordningen og aendringen af stoetteordningerne med egnsudviklingsmaessig maalsaetning sker gradvist , er et tilsyn uomgaengeligt noedvendigt , ikke blot for at sikre den gradvise ivaerksaettelse , men ogsaa for at kunne fastslaa de faktiske resultater af denne samordning og i givet fald for at forbedre eller supplere gennemfoerelsesbestemmelserne .

Dette tilsyn varetages af Kommissionen ved hjaelp af den efterfoelgende meddelelse til denne af vaesentlige anvendelsestilfaelde efter en fremgangsmaade , der sikrer bevarelsen af forretningshemmeligheder , og som vil blive udarbejdet med bistand af sagkyndige fra medlemsstaterne .

Resultaterne af anvendelsen af samordningsprincipperne skal regelmaessigt undersoeges sammen med hoejtstaaende nationale embedsmaend med kompetence paa stoetteomraadet . Kommissionen skal aarligt aflaegge beretning herom til Raadet .

( 1 ) Denne konvention indebaerer en stoerre eller mindre beregningsmargin alt efter , hvilke elementer der indgaar i disse tre udgiftskategorier .

( 2 ) Disse noegler er meget omtrentlige middelvaerdier . Paa dette punkt fjerner metoden sig fra princippet om kun at tage den teoretiske maksimalstoette i betragtning .

( 3 ) Denne forenkling indfoerer ligeledes en usikkerhedsmargin , dog i retning af en via foroegelse .

( 4 ) Denne hypotese formindsker stoetteomfanget i forhold til virkeligheden , for saa vidt som denne hypotese kun sjaeldent viser sig rigtig i praksis . En virksomhed , der i de foerste regnskabsaar giver underskud , eller som hverken giver underskud eller overskud , beholder en betydeligt stoerre del af stoetten .