Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 99 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af gasudladningslyskilder beregnet til gasudladningslygter på motordrevne køretøjer

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 9 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 10. juni 2014

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

BILAG

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på gasudladningslyskilderne i bilag 1 beregnet til gasudladningslygter på motordrevne køretøjer.

2. ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

2.1. Definitioner

2.1.1. Udtrykket »kategori« anvendes i dette regulativ til at beskrive standardiserede gasudladningslyskilders forskellige grundlæggende konstruktion. Hver kategori har en særlig betegnelse, som for eksempel: »D2S«.

2.1.2. Gasudladningslyskilder af forskellig »type« (1) er gasudladningslyskilder inden for samme kategori, som er forskellige på væsentlige punkter som:

2.2. Ansøgning om godkendelse

2.2.1. Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.

2.2.2. Ansøgninger om godkendelse skal være ledsaget af (se også punkt 2.4.2):

2.2.3. Hvis en type gasudladningslyskilde kun ved fabriks- eller varemærke adskiller sig fra en type, der allerede er godkendt, er det tilstrækkeligt at indlevere følgende:

2.2.4. Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

2.3. Påskrifter

2.3.1. Gasudladningslyskilder, for hvilke der ansøges om godkendelse, skal på soklen eller pæren være påført:

det nominelle wattforbrug; det er ikke nødvendigt at angive wattforbrug særskilt, hvis det er omfattet af den internationale betegnelse for den pågældende kategori

2.3.2. Det i punkt 2.3.1.4 nævnte felt skal angives på de tegninger, der ledsager ansøgningen om godkendelse.

2.3.3. Der kan påføres andre angivelser end dem, der er omfattet af punkt 2.3.1 og 2.4.4 på soklen.

2.3.4. Hvis ballasten ikke er integreret med lyskilden, skal den ballast, der er anvendt ved typegodkendelsen af lyskilden, være mærket med type- og varemærke og med den nominelle spænding og det nominelle wattforbrug som angivet i den pågældende lygtes datablad.

2.4. Godkendelse

2.4.1. Hvis alle prøveeksemplarer af en type gasudladningslyskilde, der indleveres i henhold til punkt 2.2.2.3 eller 2.2.3.2 opfylder forskrifterne i dette regulativ ved prøvning med ballasten i henhold til punkt 2.2.2.4, såfremt ballasten ikke er integrere med lyskilden, meddeles der godkendelse.

2.4.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver enkelt godkendt type. Det første tegn angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen.

Derefter kommer en identifikationskode bestående af højst tre tegn. Kun de i fodnoten (2) angivne arabertal og versaler kan anvendes.

Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type gasudladningslyskilde. Hvis ansøgeren ønsker det, kan samme godkendelsesnummer tildeles begge gasudladningslyskilder, der afgiver hvidt lys og selektivt gult lys (se punkt 2.1.2).

2.4.3. Godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse af en gasudladningslyskilde eller endeligt ophør af produktionen i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ og en tegning fra ansøgeren i et format på højst A4 (210 × 297 mm) og mindst i størrelsesforholdet 2:1.

2.4.4. Gasudladningslyskilder, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 2.3.1 foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret på det i punkt 2.3.1.4 omhandlede sted og består af:

2.4.5. Hvis ansøgeren har modtaget samme godkendelsesnummer for flere handels- eller varemærker, er et eller flere af disse tilstrækkelige med henblik på opfyldelse af punkt 2.3.1.1.

2.4.6. De i punkt 2.3.1 og 2.4.3 omhandlede mærker og angivelser skal være let læselige og må ikke kunne slettes.

2.4.7. Bilag 3 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.

3. TEKNISKE FORSKRIFTER

3.1. Definitioner

3.1.1. »Gasudladningslyskilde«: en lyskilde, hvori lyset frembringes af en stabiliseret udladningsbue.

3.1.2. »Ballast«: Særlig strømforsyning til gasudladningslyskilden eventuelt integreret med lyskilden.

3.1.3. »Nominel spænding«: Indgangsspænding som angivet på ballasten eller på lyskilden, hvis ballasten er integreret med lyskilden.

3.1.4. »Nominelt wattforbrug«: Wattforbrug som angivet på gasudladningslyskilden og ballasten.

3.1.5. »Prøvespænding«: Den spænding ved ballastens indgangsklemmer eller ved lyskildens klemmer, ved hvilken dens elektriske og fotometriske egenskaber, som foreskrives for gasudladningslyskilden og skal prøves.

3.1.6. »Objektiv værdi«: En elektrisk eller fotometrisk egenskabs konstruktivt bestemte værdi. Denne skal opnås inden for de specificerede tolerancer, når gasudladningslyskilden tilføres strøm fra ballasten, som evt. er integreret med lyskilden, og betjenes ved prøvespændingen.

3.1.7. »Standard (etalon) gasudladningslyskilde«: Særlig gasudladningslyskilde, som anvendes ved prøvning af forlygter. Den har reducerede dimensionelle, elektriske og fotometriske egenskaber som angivet på det pågældende datablad.

3.1.8. »Referenceakse«: En akse, som er defineret i forhold til soklen, og som anvendes som reference for visse af gasudladningslyskildens dimensioner.

3.1.9. »Referenceplan«: Et plan, som er defineret i forhold til soklen, og som anvendes som reference for visse af gasudladningslyskildens dimensioner.

3.2. Almindelige forskrifter

3.2.1. Ethvert prøveeksemplar, der indleveres, skal være i overensstemmelse med de relevante forskrifter i dette regulativ ved prøvning med ballasten, jf. punkt 2.2.2.4, såfremt denne ikke er integreret med lyskilden.

3.2.2. Gasudladningslyskilder skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl.

3.3. Fremstilling

3.3.1. Gasudladningslyskildens pære må ikke frembyde ridser eller pletter, som kan nedsætte effektiviteten og den optiske ydelse.

3.3.2. Ved farvede (yder)pærer, skal pærens overflade, efter 15 timers drift med ballasten eller lyskilden, hvis ballasten er integreret i denne, ved prøvespænding, gnides med en bomuldsklud gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen. Efter cirka fem minutter kontrolleres overfladen visuelt. Den må ikke frembyde nogen åbenlyse forandringer.

3.3.3. Gasudladningslyskilder skal være udstyret med standardsokler, der er i overensstemmelse med databladene for sokler i IEC Publication 60061, tredje udgave, som angivet i de individuelle datablade i bilag 1.

3.3.4. Soklen skal være robust og solidt fæstnet til pæren.

3.3.5. En gasudladningslyskildes overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.3.3-3.3.4 efterprøves ved visuel inspektion, ved kontrol af dimensionerne og om nødvendigt ved en prøvemontering.

3.4. Prøvninger

3.4.1. Gasudladningslyskilder skal ældes som angivet i bilag 4.

3.4.2. Alle prøveeksemplarer prøves med ballasten, jf. punkt 2.2.2.4, hvis denne ikke er integreret med lyskilden.

3.4.3. Elektriske målinger udføres med instrumenter i mindst klasse 0.2. (0,2 % fuldskalanøjagtighed).

3.5. Elektrodernes, buens og stribernes placering og mål

3.5.1. Elektrodernes geometriske placering skal være som angivet på det relevante datablad. Et eksempel på en metode til måling af buens og elektrodernes placering findes i bilag 5. Der kan anvendes andre metoder.

3.5.1.1. Med gasudladningslyskilden slukket måles lyskildeelektrodernes placering og dimensioner før ældningsperioden ved hjælp af optiske metoder gennem glaskappen.

3.5.2. Buens form og forskydning skal være i overensstemmelse med forskrifterne på det relevante datablad.

3.5.2.1. Målingen foretages efter ældning med den lyskilde, som forsynes af ballasten, ved prøvespænding, eller lyskilden ved prøvespænding, hvis ballasten er integreret.

3.5.3. Stribernes placering, mål og transmission skal være i overensstemmelse med forskrifterne på det relevante datablad.

3.5.3.1. Målingen foretages efter ældning med den lyskilde, som forsynes af ballasten, ved prøvespænding, eller lyskilden ved prøvespænding, hvis ballasten er integreret.

3.6. Beskrivelse af aktivering og opstart samt gentænding i varm tilstand

3.6.1. Aktivering

Ved prøvning efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal gasudladningslyskilden tænde direkte og forblive tændt.

3.6.2. Opstart

3.6.2.1. For gasudladningslyskilder med en objektiv lysstrøm på over 2 000 lm:

3.6.2.2. For gasudladningslyskilder med en objektiv lysstrøm på højst 2 000 lm:

3.6.3. Gentænding i varm tilstand

Ved prøvning efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal gasudladningslyskilden tænde igen direkte efter at have været slukket i en periode som angivet på databladet. Efter 1 sekund skal lyskilden udsende mindst 80 % af dens objektive lysstrøm.

3.7. Elektriske specifikationer

Ved måling efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal lyskildens spænding og wattforbrug ligge inden for de grænser, der er angivet på det relevante datablad.

3.8. Lysstrøm

Ved måling efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal lysstrømmen ligge inden for de grænser, der er angivet på det relevante datablad. Hvis hvidt og selektivt gult er angivet for samme type, gælder den objektive værdi for de lyskilder, der udsender hvidt lys, mens lysstrømmen for den lyskilde, der udsender selektivt gult lys, skal være mindst 68 % af den angivne værdi.

3.9. Farve

3.9.1. Det afgivne lys skal være hvidt eller selektivt gult. Desuden skal de kolorimetriske egenskaber, udtrykt som CIE-kromaticitetskoordinater, ligge inden for de grænser, der er angivet på det relevante datablad.

3.9.2. Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

3.9.3. Farven måles efter betingelserne i bilag 4, punkt 10.

3.9.4. Det mindste rødniveau i en gasudladningslyskilde skal opfylde følgende:

hvor:

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.

3.10. Uv-stråling

Uv-strålingen fra gasudladningslyskilden skal være sådan, at gasudladningslyskilden er af den lave uv-type, der opfylder:

hvor:

(definitioner på andre symboler findes i punkt 3.9.4 ovenfor).

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.

Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i tabellen nedenfor.

De valgte bølgelængder er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.

Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«.

3.11. Standardgasudladningslyskilder

Standard gasudladningslyskilder (etalon) skal opfylde de krav, der gælder for typegodkendelse af lyskilder og de særlige forskrifter som angivet på det relevante datablad. Hvis der er tale om en type, som udsender hvidt og selektivt gult lys, skal standardlyskilden udsende hvidt lys.

4. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

4.1. Gasudladningslyskilder, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne for mærkning og de tekniske forskrifter i punkt 3 ovenfor og i bilag 1 og 3 til dette regulativ.

4.2. Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 4.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

4.3. Indehaveren af godkendelsen skal især:

sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative tjeneste

analysere resultaterne af hver type prøvning med anvendelse af kriterierne i bilag 7, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion

sørge for, at der for hver type gasudladningslyskilde mindst udføres de i dette regulativs bilag 6 foreskrevne prøvninger

sørge for, at enhver prøveudtagning, der udviser tegn på manglende overensstemmelse i forbindelse med den pågældende type prøvning, foranlediger fornyet prøveudtagning og prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genoprettelse af den pågældende produktions overensstemmelse.

4.4. Den kompetente myndighed, der har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, der anvendes i hver produktionsenhed.

4.4.1. Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

4.4.2. Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

4.4.3. Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere gyldigheden af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 4.4.2 ovenfor, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

4.4.4. Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Disse prøvninger finder sted på stikprøver, uden at dette går ud over fabrikantens opfyldelse af sine leveringsforpligtelser og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 8.

4.4.5. Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de ordninger, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Opnås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

5. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

5.1. Godkendelser, som er meddelt for en gasudladningslyskilde i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående krav til produktionens overensstemmelse ikke er overholdt.

5.2. Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

6. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type gasudladningslyskilde, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

7. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser eller endeligt ophør af produktionen, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

(1) En selektivt gul pære eller en supplerende selektivt gul ydre pære, der alene har til formål at ændre lysstrålens farve, men ikke de andre egenskaber ved en gasudladningslyskilde, der afgiver hvidt lys, udgør ikke en ændring af gasudladningslyskildens type.

(2) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

BILAG 1

DATABLADE FOR GASUDLADNINGSLYSKILDER

Fortegnelse over kategorier af gasudladningslyskilder og deres bladnumre:

Lyskildekategori Bladnumre D1R DxR/1 til 7 D1S DxS/1 til 6 D2R DxR/1 til 7 D2S DxS/1 til 6 D3R DxR/1 til 7 D3S DxS/1 til 6 D4R DxR/1 til 7 D4S DxS/1 til 6 D5S D5S/1 til 5 D6S D6S/1 til 5 D8S D8S/1 til 5

Fortegnelse over blade for gasudladningslyskilder og deres rækkefølge i dette bilag:

Bladnumre DxR/1 til 7 (Blad DxR/6: to sider) DxS/1 til 6 D5S/1 til 5 D6S/1 til 5 D8S/1 til 5

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/1

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 1

Kategori D1R — type med kabler — sokkel PK32d-3

Figur 2

Kategori D2R — type med konnektor — sokkel P32d-3

(1) Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

(2) Se blad DxR/3.

(3) I forhold til referenceaksen skal excentriciteten af den ydre pære ved måling på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet være mindre end ± 0,5 mm i retning B og mindre end – 1 mm/+ 0,5 mm i retning A.

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/2

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 3

Kategori D3R — type med starter — sokkel PK32d-6

Figur 4

Kategori D4R — type med konnektor — sokkel P32d-6

(1) Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

(2) Se blad DxR/3.

(3) I forhold til referenceaksen skal excentriciteten af den ydre pære ved måling på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet være mindre end ±0,5 mm i retning B og mindre end + –1 mm/– 0,5 mm i retning A.

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/3

Figur 5

Definition af referenceakse (1)

Figur 6

Lygtens maksimale profil (2)

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/4

Dimensioner Produktionslyskilder Standardlyskilder Elektrodernes placering Blad DxR/5 Buens placering og form Blad DxR/6 De sorte stribers placering Blad DxR/7 α1 (3) 45° ± 5° α2 (3) min. 45° D1R: Sokkel PK32d-3 D2R: Sokkel P32d-3 D3R: Sokkel PK32d-6 D4R: Sokkel P32d-6 i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-4) ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER D1R/D2R D3R/D4R D1R/D2R D3R/D4R Ballastens nominelle spænding V 12 (4) 12 Nominelt wattforbrug W 35 35 Prøvespænding V 13,5 13,5 Lygtespænding Objektive V 85 42 85 42 Tolerance ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Lygtens wattforbrug Objektive W 35 35 Tolerance ± 3 ± 0,5 Lysstrøm Objektive lm 2 800 2 800 Tolerance ± 450 ± 150 Kromaticitetskoordinater ved hvidt lys Objektive x = 0,375 y = 0,375 Toleranceområde (5) Afgrænsning x = 0,345 x = 0,405 Skæringspunkter x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstand s 10 10

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/5

Elektrodernes placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om elektroderne er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder a1 d + 0,5 d + 0,2 a2 d + 0,7 d + 0,35 b1 0,4 0,15 b2 0,8 0,3 c 4,2 4,2 d = elektrodens diameter d < 0,3 for D1R og D2R d < 0,4 for D3R og D4R.

Toppen af elektroden nærmest referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a1 og b1. Toppen af elektroden fjernest fra referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a2 og b2.

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/6 (side 1 af 2)

Buens placering og form

Formålet med denne prøvning er at bestemme buens form og skarphed og dens placering i forhold til referenceaksen og -planet ved at bestemme dens bøjning og spredning. Luminansen måles i det centrale tværsnit D, hvor LmaxC er buens maksimale luminans målt fra synsretning C. Se blad DxR/2.

Ved måling af den relative luminansfordeling i det centrale tværsnit D som angivet i tegningen ovenfor har den maksimale værdi LmaxC afstanden r fra referenceaksen. Punkterne på 20 % af LmaxC har afstanden s som vist på tegningen ovenfor.

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder D1R/D2R D3R/D4R r (buens bøjning) 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,20 s (buens spredning) 1,10 ± 0,25 1,10 + 0,25/– 0,40 1,10 ± 0,25

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/6 (side 2 af 2)

Falsk lys

Formålet med denne prøvning er at bestemme uønsket spejlet falsk lys ved måling af luminans i område A og ved linjerne B og C, hvor lmaxB er den maksimale luminans af buen målt fra synsretning B. Se blad DxR/2.

Ved måling af luminans fra måleretning B som defineret i blad DxR/7 med en opstilling som beskrevet i bilag 5, men med et cirkulært område på 0,2M mm i diameter, skal den relative luminans udtrykt som % af LmaxB (ved tværsnittet D) være:

Område A ≤ 4,5 % Linje B ≤ 15 % Linje C ≤ 5,0 %

Arealet for område A defineres af den sorte coating, den ydre pære og et plan 24,5 mm fra referenceplanet.

KATEGORI D1R, D2R, D3R OG D4R — Blad DxR/7

De sorte stribers placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om de sorte striber er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Ved måling af luminansfordelingen for buen i det centrale tværsnit som defineret i bilag DxR/6 skal den målte luminans efter slukning af lyskilden, således at den sorte stribe dækker buen, være ≤ 0,5 % af Lmax.

I det område, som defineres af a1 og a3, kan den sorte coating erstattes af andre midler, som forhindrer lystransmission gennem det angivne område.

Dimensioner Produktionslyskilder Standardlyskilder α1 45° ± 5° α3 min. 70° α4 min. 65° β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 25° ± 5° f1/24, f2/24 (6) 0,15 ± 0,25 0,15 ± 0,20 f1/30 (6) f1/24 mv ± 0,15 (7) f1/24 mv ± 0,1 f2/30 (6) f2/24 mv ± 0,15 (7) f2/24 mv ± 0,1 f1/24 mv — f2/24 mv ± 0,3 max. ± 0,2 max. d 9 ± 1

KATEGORI D1S, D2S, D3S OG D4S — Blad DxS/1

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 1

Kategori D1s — type med kabler — sokkel PK32d-3

Figur 2

Kategori D2S — type med konnektor — sokkel P32d-2

(1) Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

(2) Se blad DxS/3.

(3) Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm.

KATEGORI D1S, D2S, D3S OG D4S — Blad DxS/2

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 3

Kategori D3S — type med starter — sokkel PK32d-5

Figur 4

Kategori D4S — type med konnektor — sokkel P32d-2

(1) Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

(2) Se blad DxS/3.

(3) Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm.

KATEGORI D1S, D2S, D3S OG D4S — Blad DxS/3

Figur 5

Definition af referenceakse (8)

Figur 6

Lygtens maksimale profil (9)

KATEGORI D1S, D2S, D3S OG D4S — Blad DxS/4

Dimensioner Produktionslyskilder Standardlyskilder Elektrodernes placering Blad DxS/5 Buens placering og form Blad DxS/6 α1, α2 (10) min. 55° min. 55° D1S: Sokkel PK32d-2 D2S: Sokkel P32d-2 D3S: Sokkel PK32d-5 D4S: Sokkel P32d-5 i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-4) ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER D1S/D2S D3S/D4S D1S/D2S D3S/D4S Ballastens nominelle spænding V 12 (11) 12 Nominelt wattforbrug W 35 35 Prøvespænding V 13,5 13,5 Lygtespænding Objektive V 85 42 85 42 Tolerance ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Lygtens wattforbrug Objektive W 35 35 Tolerance ± 3 ± 0,5 Lysstrøm Objektive lm 3 200 3 200 Tolerance ± 450 ± 150 Kromaticitetskoordinater Objektive x = 0,375 y = 0,375 Toleranceområde (12) Afgrænsning x = 0,345 x = 0,405 Skæringsa punkter x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstand s 10 10

KATEGORI D1S, D2S, D3S OG D4S — Blad DxS/5

Elektrodernes placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om elektroderne er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder a1 d + 0,2 d + 0,1 a2 d + 0,5 d + 0,25 b1 0,3 0,15 b2 0,6 0,3 c 4,2 4,2 d = elektrodens diameter d < 0,3 for D1S og D2S d < 0,4 for D3S og D4S.

Toppen af elektroden nærmest referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a1 og b1. Toppen af elektroden fjernest fra referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a2 og b2.

KATEGORI D1S, D2S, D3S OG D4S — Blad DxS/6

Buens placering og form

Formålet med denne prøvning er at bestemme buens form og placering i forhold til referenceaksen og -planet ved at måle dens bøjning og spredning i det centrale tværsnit og ved en afstand på 27,1 mm fra referenceplanet.

Ved måling af den relative luminansfordeling i det centrale tværsnit som angivet i tegningen ovenfor skal den maksimale værdi være placeret inden for afstanden r fra referenceaksen. Punktet for 20 % af den maksimale værdi skal være inden for s:

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder r (buens bøjning) 0,50 ± 0,40 0,50 ± 0,20 s (buens spredning) 1,10 ± 0,40 1,10 ± 0,25

Kategori D5S — Blad D5S/1

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 1

Kategori D5S — sokkel PK32d-7

(1) Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

(2) Se blad D5S/2.

(3) Målt på en afstand af 18,0 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm.

(4) Valfri stift.

Kategori D5S — Blad D5S/2

Figur 2

Definition af referenceakse (13)

Figur 3

Lygtens maksimale profil (14)

Kategori D5S — Blad D5S/3

Dimensioner Produktionslyskilder Standardlyskilder Elektrodernes placering Blad D5S/4 Buens placering og form Blad D5S/5 α1, α2 (15) min. 55° min. 55° D5S: Sokkel PK32d-7 i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-4) ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER Nominel spænding V 12/24 12/24 Nominelt wattforbrug W 25 25 Prøvespænding V 13,2/28 13,2/28 Objektivt wattforbrug (16) W maks. 31 maks. 31 Kromacitetskoordinater Objektive x = 0,375 y = 0,375 Toleranceområde (17) Afgrænsning x = 0,345 x = 0,405 Skæringspunkter x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Referencelysstrøm lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstand s 10 10

Kategori D5S — Blad D5S/4

Elektrodernes placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om elektroderne er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Set fra oven (skematisk):

Set fra siden (skematisk):

Måleretning: lyskilden set fra siden og fra oven

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Buens fastgørelsespunkt til elektroden nærmest referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a1 og b1. Buens fastgørelsespunkt til elektroden længst fra referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a2 og b2.

Kategori D5S — Blad D5S/5

Buens placering og form

Formålet med denne prøvning er at bestemme buens form og placering i forhold til referenceaksen og -planet ved at måle dens bøjning og spredning i det centrale tværsnit og ved en afstand på 18,0 mm fra referenceplanet.

Ved måling af den relative luminansfordeling i det centrale tværsnit som angivet i tegningen ovenfor skal den maksimale værdi være placeret inden for afstanden r fra referenceaksen. Punktet for 20 % af den maksimale værdi skal være inden for s.

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder r (buens bøjning) 0,50 +/-0,25 0,50 +/-0,15 s (buens spredning) 0,70 +/-0,25 0,70 +/-0,15

Kategori D6S — Blad D6S/1

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 1

Kategori D6S — sokkel P32d-1

(1) Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

(2) Se blad D6S/2.

(3) Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm.

Kategori D6S — Blad D6S/2

Figur 2

Definition af referenceakse (18)

Figur 3

Lygtens maksimale profil (19)

Kategori D6S — Blad D6S/3

Dimensioner Produktionslyskilder Standardlyskilder Elektrodernes placering Blad D6S/4 Buens placering og form Blad D6S/5 α1, α2 (20) min. 55° min. 55° D6S: Sokkel P32d-1 i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-4) ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER Ballastens nominelle spænding V 12 (21) 12 Nominelt wattforbrug W 25 25 Prøvespænding V 13,2 13,2 Objektiv spænding V 42 ± 9 42 ± 4 Objektivt wattforbrug W 25 ± 3 25 ± 0,5 Referencelysstrøm lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Kromacitetskoordinater Objektive x = 0,375 y = 0,375 Toleranceområde (22) Afgrænsning x = 0,345 x = 0,405 Skæringspunkter x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstand s 10 10

Kategori D6S — Blad D6S/4

Elektrodernes placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om elektroderne er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Set fra oven (skematisk):

Set fra siden (skematisk):

Måleretning: lyskilden set fra siden og fra oven

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Buens fastgørelsespunkt til elektroden nærmest referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a1 og b1. Buens fastgørelsespunkt til elektroden længst fra referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a2 og b2.

Kategori D6S — Blad D6S/5

Buens placering og form

Formålet med denne prøvning er at bestemme buens form og placering i forhold til referenceaksen og -planet ved at måle dens bøjning og spredning i det centrale tværsnit og ved en afstand på 27,1 mm fra referenceplanet.

Ved måling af den relative luminansfordeling i det centrale tværsnit som angivet i tegningen ovenfor skal den maksimale værdi være placeret inden for afstanden r fra referenceaksen. Punktet for 20 % af den maksimale værdi skal være inden for s.

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder r (buens bøjning) 0,50 +/-0,25 0,50 +/-0,15 s (buens spredning) 0,70 +/-0,25 0,70 +/-0,15

Kategori D8S — Blad D8S/1

Tegningerne skal kun illustrere de væsentligste dimensioner (i mm).

Figur 1

Kategori D8S — sokkel PK32d-1

(1) Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

(2) Se blad D8S/2.

(3) Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm.

Kategori D8S — Blad D8S/2

Figur 2

Definition af referenceakse (23)

Figur 3

Lygtens maksimale profil (24)

Kategori D8S — Blad D8S/3

Dimensioner Produktionslyskilder Standardlyskilder Elektrodernes placering Blad D8S/4 Buens placering og form Blad D8S/5 α1, α2 (25) min. 55° min. 55° D8S: Sokkel PK32d-1 i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-4) ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER Ballastens nominelle spænding V 12 (26) 12 Nominelt wattforbrug W 25 25 Prøvespænding V 13,2 13,2 Objektiv spænding V 42 ± 9 42 ± 4 Objektivt wattforbrug W 25 ± 3 25 ± 0,5 Referencelysstrøm lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Kromacitetskoordinater Objektive x = 0,375 y = 0,375 Toleranceområde (27) Afgrænsning x = 0,345 x = 0,405 Skæringspunkter x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstand s 10 10

Kategori D8S — blad D8S/4

Elektrodernes placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om elektroderne er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Set fra oven (skematisk):

Set fra siden (skematisk):

Måleretning: lyskilden set fra siden og fra oven

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Buens fastgørelsespunkt til elektroden nærmest referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a1 og b1. Buens fastgørelsespunkt til elektroden længst fra referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a2 og b2.

Kategori D8S — Blad D8S/5

Buens placering og form

Formålet med denne prøvning er at bestemme buens form og placering i forhold til referenceaksen og -planet ved at måle dens bøjning og spredning i det centrale tværsnit og ved en afstand på 27,1 mm fra referenceplanet.

Ved måling af den relative luminansfordeling i det centrale tværsnit som angivet i tegningen ovenfor skal den maksimale værdi være placeret inden for afstanden r fra referenceaksen. Punktet for 20 % af den maksimale værdi skal være inden for s.

Dimensioner i mm Produktionslyskilder Standardlyskilder r (buens bøjning) 0,50 +/- 0,25 0,50 +/- 0,15 s (buens spredning) 0,70 +/- 0,25 0,70 +/- 0,15

(1) Referenceaksen er vinkelret på referenceplanet og går gennem skæringspunktet for de to parallelle linjer som vist i figur 5.

(2) Glaspæren og de bærende dele må ikke rage ud over indhyllingen som vist i figur 6. Indhyllingen er koncentrisk med referenceaksen.

(3) Den del af pæren, som er inden for vinklerne α1 og α2, skal være den lysudsendende del. Denne del skal have en så ensartet form som muligt og skal være fri for optisk forvrængning. Dette gælder hele pærens periferi inden for vinklerne α1 og α2 bortset fra de sorte striber.

(4) Den til ballasten anvendte spænding kan afvige fra 12 V.

(5) Se bilag 4.

(6) »f1/…« dimension f1, der skal måles i en afstand af referenceplanet angivet i mm efter skråstregen.

(7) »…24 mv« den værdi, der er måles i en afstand af 24 mm fra referenceplanet.

(8) Referenceaksen er vinkelret på referenceplanet og går gennem skæringspunktet for de to parallelle linjer som vist i figur 5.

(9) Glaspæren og de bærende dele må ikke rage ud over indhyllingen som vist i figur 6. Indhyllingen er koncentrisk med referenceaksen.

(10) Den del af pæren, som er inden for vinklerne α1 og α2, skal være den lysudsendende del. Denne del skal have en så ensartet form som muligt og skal være fri for optisk forvrængning. Dette gælder for hele pærens periferi inden for vinklerne α1 og α2.

(11) Den til ballasten anvendte spænding kan afvige fra 12 V.

(12) Se bilag 4.

(13) Referenceaksen er vinkelret på referenceplanet og går gennem skæringspunktet for de to parallelle linjer som vist i figur 2.

(14) Glaspæren og de bærende dele må ikke rage ud over indhyllingen som vist i figur 3.Indhyllingen er koncentrisk med referenceaksen.

(15) Den del af pæren, som er inden for vinklerne α1 og α2, skal være den lysudsendende del. Denne del skal have en så ensartet form som muligt og skal være fri for optisk forvrængning. Dette gælder for hele pærens periferi inden for vinklerne α1 og α2.

(16) Lygtens wattforbrug med integreret ballast.

(17) Se bilag 4.

(18) Referenceaksen er vinkelret på referenceplanet og går gennem skæringspunktet for de to parallelle linjer som vist i figur 2.

(19) Glaspæren og de bærende dele må ikke rage ud over indhyllingen som vist i figur 3.Indhyllingen er koncentrisk med referenceaksen.

(20) Den del af pæren, som er inden for vinklerne α1 og α2, skal være den lysudsendende del. Denne del skal have en så ensartet form som muligt og skal være fri for optisk forvrængning. Dette gælder for hele pærens periferi inden for vinklerne α1 og α2.

(21) Den til ballasten anvendte spænding kan afvige fra 12 V.

(22) Se bilag 4.

(23) Referenceaksen er vinkelret på referenceplanet og går gennem skæringspunktet for de to parallelle linjer som vist i figur 2.

(24) Glaspæren og de bærende dele må ikke rage ud over indhyllingen som vist i figur 3.Indhyllingen er koncentrisk med referenceaksen.

(25) Den del af pæren, som er inden for vinklerne α1 og α2, skal være den lysudsendende del. Denne del skal have en så ensartet form som muligt og skal være fri for optisk forvrængning. Dette gælder for hele pærens periferi inden for vinklerne α1 og α2.

(26) Den til ballasten anvendte spænding kan afvige fra 12 V.

(27) Se bilag 4.