Tekniske forskrifter i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas regulativ nr. 48, der er omhandlet i artikel 3 og bilag II, punkt 1, i Kommissionens direktiv 97/28/EF (1) om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 76/756/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om montering af lygter og lyssignaler på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

2. DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved

2.2. »Køretøjstype, for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler«: køretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1 til 2.2.4 nævnte væsentlige områder.

Følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«: køretøjer, der adskiller sig fra hinanden på de i punkt 2.2.1 til 2.2.4 nævnte områder, uden at dette medfører ændringer af de for den pågældende køretøjstype foreskrevne lygters art, antal, placering, geometriske synlighed og nærlysfald, samt køretøjer med eller uden tilladte ekstralygter

2.2.1. køretøjets ydre dimensioner og form;

2.2.2. lygternes/lyssignalernes antal og placering;

2.2.3. lygteindstillingssystem;

2.2.4. affjedringssystem.

2.3. »Tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen.

2.4. »Ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, mandskab, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, reservehjul og værktøj, der normalt medføres.

2.5. »Belastet køretøj«: køretøjet belastet til den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalvægt; fabrikanten fastsætter også fordelingen af vægten på akslerne i henhold til den i tillæg 5 beskrevne fremgangsmåde.

2.6. »Anordning«: et element eller kompleks af elementer, som skal udføre en eller flere funktioner.

2.7. »Lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal; også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter.

2.7.1. »Lyskilde, for så vidt angår glødelamper«: selve glødetråden. Er en lygte forsynet med flere glødetråde, udgør hver af disse en lyskilde.

2.7.2. »Tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, der ved godkendelsen er påmonteret køretøjet, forudsat de opfylder kravene i dette regulativ.

2.7.3. »Uafhængige lygter«: anordninger med særskilt lysflade (2), særskilt lyskilde og særskilt lygtehus.

2.7.4. »Sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilt lysflade (3) og særskilt lyskilde, men fælles lygtehus.

2.7.5. »Kombinerede lygter«: anordninger med særskilt lysflade (4), men fælles lyskilde og fælles lygtehus.

2.7.6. »Lygter, som er indbygget i hinanden«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader (5) og fælles lygtehus.

2.7.7. »Enkeltlygte«: en del af en anordning, som udfører en enkelt belysnings- eller signaleringsfunktion.

2.7.8. »Lygte, som kan skjules«: en lygte, der kan skjules helt eller delvis, når den ikke er i brug; dette kan ske ved hjælp af et bevægeligt dæksel, ved ændring af lygtens stilling eller på andre måder; Betegnelsen »indtrækkelig« benyttes mere specielt om en lygte, som ændrer stilling ved at blive trukket ind i karrosseriet.

2.7.9. »Fjernlyslygte«: en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet.

2.7.10. »Nærlyslygte«: en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller trafikanter unødigt.

2.7.11. »Retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre.

En retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. »X« (6*).

2.7.12. »Stoplygte«: en lygte, som skal advare trafikanter bag køretøjet om, at driftsbremsen benyttes.

Stoplygterne kan også aktiveres ved, at retarder eller lignende anordning benyttes.

2.7.13 »Nummerpladelygte«: en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer.

2.7.14. »Positionslygte fortil«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra.

2.7.15. »Baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra.

2.7.16. »Refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren.

I dette regulativ betragtes følgende ikke som refleksanordninger:

2.7.16.1. - refleksnummerplader

2.7.16.2. - de i ADR (den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej) nævnte refleksskilte

2.7.16.3. - andre refleksplader og refleksskilte, som ifølge medlemsstaternes forskrifter skal benyttes i forbindelse med bestemte køretøjsklasser eller bestemte former for virksomhed.

2.7.17. »Havariblink«: alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at vise, at køretøjet udgør en midlertidig fare.

2.7.18. »Tågeforlygte«: en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og regnvejr eller i tilfælde af støvskyer.

2.7.19. »Tågebaglygte«: en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge.

2.7.20. »Baklygte«: en lygte, der skal belyse vejstrækningen bag køretøjet og advare andre trafikanter om, at køretøjet bakker eller skal til at bakke.

2.7.21. »Parkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på et parkeret køretøj i bebygget område. Den erstatter under disse omstændigheder positionslygterne fortil og baglygterne.

2.7.22. »Markeringslygte«: en lygte, som er anbragt ved køretøjets yderkant så nær dets overkant som muligt for tydeligt at angive køretøjets totalbredde. For visse køretøjer og påhængskøretøjer skal den sammen med positionslygterne fortil og baglygterne gøre opmærksom på køretøjets størrelse.

2.7.23. »Sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse set fra siden.

2.7.24. »Kørelyslygte«: en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel uden for lygtetændingstiden (7).

2.8. »Lysemitterende flade«: på en lygte, et lyssignal eller en refleksanordning hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse (se bilag 3).

2.9. »Lysflade« (se bilag 3).

2.9.1. »Lygtens lysflade« (punkt 2.7.9., 2.7.10., 2.7.18. og 2.7.20): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog projektionsglassets projektion. Har lygten ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.9.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.

Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.

2.9.2. »Lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (punkt 2.7.11.-2.7.15., 2.7.17., 2.7.19. og 2.7.21.-2.7.24.): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %.

Til bestemmelse af signallysets under-, over- og siderande tages kun lodrette eller vandrette planer i betragtning.

2.9.3. »Refleksanordningers lysflade« (punkt 2.7.16): refleksanordningens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer.

2.10. »Synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning - efter fabrikantens eller dennes bemyndigede repræsentants valg -

enten projektionen af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)

eller projektionen af den lysemitterende flade (c-d)

vinkelret på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3).

2.11. »Referenceakse«: lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet.

2.12. »Referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten.

2.13. »Vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og ækvator parallel med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen.

De vandrette vinkler, â, modsvarer længden, de lodrette, á, bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade.

Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.

Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt.

Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se bilag 3).

Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret.

2.14. »Yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:

2.14.1. dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt tilslutninger til dæktrykmålere

2.14.2. eventuelle anordninger mod udskridning på hjulene

2.14.3. førerspejle

2.14.4. sideblinklygter, markeringslygter, positionslygter fortil, baglygter, parkeringslygter, refleksanordninger og sidemarkeringslygter

2.14.5. toldplomber på køretøjet og fastgørelses- og beskyttelsesanordninger til dem.

2.15. »Totalbredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.14 definerede lodrette planer.

2.16. Desuden forstås ved

2.16.1. »Lygteenhed«: en anordning eller del af en anordning, som har én funktion, én synlig overflade i referenceaksens retning (jf. punkt 2.10.) og en eller flere lyskilder.

I forbindelse med montering på et køretøj betyder »lygteenhed« også en kombination af to uafhængige eller sammenbyggede lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives.

Hvis godkendelse er påkrævet, godkendes disse lygter i så fald hver for sig som type »D«-lygter.

Fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter kan ikke kombineres på denne måde.

2.16.2. »Lygtepar« eller »et lige antal lygter«: forudsat lygterne er anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen, en enkelt, båndformet lysemitterende flade, som er mindst 800 mm lang og i begge sider højst 400 mm fra køretøjets yderste kant. Fladen oplyses af mindst to lyskilder, anbragt så tæt ved dens yderpunkter som muligt. Den lysemitterende flade kan bestå af en række elementer, som er anbragt ved siden af hinanden, forudsat at de enkelte lysemitterende fladers projektion på samme tværplan dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed den kan omskrives.

2.17. »Afstanden mellem to lygter«, som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets krav, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt.

2.18. »Tilslutningskontrol«: et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tilsluttet, og om den fungerer korrekt eller ikke.

2.19. »Tilslutningskontrol«: et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tilsluttet, men ikke, om den fungerer korrekt.

2.20. »Tilladt lygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg.

2.21. »Jorden«: den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret.

2.22. »Bevægelige komponenter«: karrosseripaneler eller andre vogndele, der kan ændre stilling ved at vippes, drejes eller forskydes uden brug af værktøj. De omfatter ikke førerhuse, som kan vippes fremover.

2.23. »Bevægelige komponenters normale brugsstilling«: den bevægelige komponents af fabrikanten angivne stilling(er) i forbindelse med køretøjets normale brugs- og parkeringstilstand.

2.24. »Køretøjets normale brugstilstand«:

2.24.1. for motorkøretøjers vedkommende, køretøjet i køreklar stand med motoren i gang og de bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)

2.24.2. for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.24.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er).

2.25. »Køretøjets parkeringstilstand«:

2.25.1. for motorkøretøjers vedkommende, køretøjet i holdende stilling med motoren slukket og de bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er)

2.25.2. for påhængskøretøjers vedkommende, påhængskøretøjet tilkoblet et trækkende motorkøretøj i den i punkt 2.25.1 beskrevne tilstand med påhængskøretøjets bevægelige komponenter i den (de) i punkt 2.23 definerede normale stilling(er).

5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1. Lygter og lyssignaler skal monteres således, at de i den i punkt 2.24, 2.24.1 og 2.24.2 definerede normale brugstilstand bevarer de i dette bilag beskrevne egenskaber på trods af eventuelle vibrationer og sætter køretøjet i stand til at opfylde regulativets forskrifter. Navnlig skal enhver utilsigtet forstyrrelse af lygteindstillingen være udelukket.

5.2. De i punkt 2.7.9, 2.7.10 og 2.7.18 beskrevne lygter skal monteres således, at de uden vanskelighed kan indstilles korrekt.

5.3. For alle lyssignaler, også dem på sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers og sidemarkeringslygters referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.

5.4. Medmindre der er fastsat særlige forskrifter, kontrolleres lygternes højde og indstilling med det ulastede køretøj i den i punkt 2.24, 2.24.1 og 2.24.2 beskrevne tilstand anbragt på en vandret flade.

5.5. Foreligger der ikke særlige forskrifter, skal lygterne i samme lygtepar:

5.5.1. være anbragt symmetrisk i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen (bestemt efter lygtens geometriske form, ikke efter den i punkt 2.9. definerede lysflades kant)

5.5.2. være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen; dette krav gælder ikke lygtens indre opbygning

5.5.3. opfylde samme kolorimetriske krav og

5.5.4. have stort set samme fotometriske egenskaber.

5.6. Er køretøjets ydre form asymmetrisk, opfyldes ovenstående krav i videst muligt omfang.

5.7. Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter for de enkelte lygter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle »andre forskrifter« er opfyldt.

5.8. Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt.

Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.

Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets krav, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

Lygternes placering i bredden bestemmes i forhold til køretøjets totalbredde ud fra den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, og når det drejer sig om afstanden mellem lygterne, ud fra inderkanten af den synlige overflade i referenceaksens retning.

Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets krav, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

5.9. Medmindre der er fastsat særlige forskrifter, må blinklys kun benyttes til retningsviserlygter og havariblink.

5.10. De i punkt 2.7 definerede lygter må ikke udsende fremadrettet rødt lys, som kan give anledning til forveksling, og bortset fra baklygter, heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anledning til forveksling. Der tages ikke hensyn til belysningsanordninger til køretøjets indre belysning.

I tvivlstilfælde kontrolleres disse forskrifter således:

5.10.1. synlighed af rød lygte/rødt lyssignal fremad: intet af en rød lygtes lysemitterende flade må være direkte synligt, når køretøjet iagttages, medens man bevæger sig inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran køretøjets forreste ende (jf. bilag 4)

5.10.2. synlighed af hvid lygte/hvidt lyssignal bagud: intet af en hvid lygtes lysemitterende flade må være direkte synligt når køretøjet iagttages, medens man bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m bag køretøjets bageste ende (jf. bilag 4)

5.10.3. set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:

5.10.3.1. i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden

5.10.3.2. i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.

5.11. De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygter fortil, baglygter, eventuelle markeringslygter, eventuelle sidemarkeringslygter og nummerpladelygten kun kan tændes og slukkes samtidig.

Dette gælder dog ikke, når positionslygter fortil, baglygter samt sidemarkeringslygter, der er kombineret med eller indbygget i dem, benyttes som parkeringslygter.

5.12. De elektriske forbindelser skal være således udført, at fjernlyslygterne, nærlyslygterne og tågeforlygterne ikke kan tændes, medmindre de i punkt 5.11 omtalte lygter også er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys.

5.13. Kontrolanordning

Er der i dette bilag foreskrevet en tilslutningskontrol, kan den erstattes af en funktionskontrol.

5.14. Lygter, som kan skjules

5.14.1. Bortset fra fjernlyslygter, nærlyslygter og tågeforlygter, der kan være således indrettet, at de skjules, når de ikke er i brug, må lygter ikke kunne skjules.

5.14.2. Svigter skjulemekanismen, skal lygterne forblive i brugsstilling, hvis de allerede er i brug, eller skal kunne anbringes i brugsstilling uden brug af værktøj.

5.14.3. Lygterne skal kunne bringes i brugsstilling og tændes ved hjælp af et enkelt betjeningsorgan, dog skal der være mulighed for at bringe dem i brugsstilling uden samtidig at tænde dem. Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og nærlyslygter, skal det omtalte betjeningsorgan dog kun kunne aktivere nærlyslygterne.

5.14.4. De tændte lygters bevægelse må ikke forsætligt kunne standses fra førersædet, før brugsstillingen er nået. Er der fare for, at lygterne under deres bevægelse blænder andre trafikanter, må de først tændes, når de har nået brugsstillingen.

5.14.5. Når skjulemekanismen har en temperatur på mellem - 30°C og + 50°C, skal forlygterne kunne nå deres brugsstilling senest 3 sekunder efter, at betjeningsanordningen er blevet aktiveret.

5.15. Lyset fra de forskellige lygter skal have følgende farver:

>TABELPOSITION>

5.16. Lygternes antal

Antallet af lygter på køretøjet skal svare til det i underpunkt 2 til punkt 6.1 til 6.19 angivne antal.

5.17. Med undtagelse af de i punkt 5.18, 5.19 og 5.21 nævnte tilfælde kan lygter monteres på bevægelige komponenter.

5.18. Baglygter, bagblinklygter og bagudvendende refleksanordninger, trekantede eller ikke, må ikke monteres på bevægelige komponenter, medmindre lygterne herpå opfylder alle krav med hensyn til placering, geometrisk synlighed og fotometriske egenskaber ved alle den bevægelige komponents faste positioner.

Skal en af ovennævnte funktioner udføres af en kombination af to lygter mærket »D« (se punkt 2.16.1.), behøver kun en af dem at opfylde ovennævnte krav.

5.19. Bevægelige komponenter, med eller uden påmonterede lyssignaler, må ikke i fast position kunne skjule mere end 50 % af den synlige overflade på positionslygterne fortil, baglygterne, for- og bagblinklygterne og de bagudvendende refleksanordninger, når disse anordninger betragtes langs deres referenceakse.

Er dette ikke muligt,

5.19.1. skal andre myndigheder ved en bemærkning i meddelelsesskemaet i bilag 1, punkt 10.1, underrettes om, at mere end 50 % af den synlige overflade i referenceaksens retning kan blive dækket af bevægelige komponenter

5.19.2. og finder punkt 5.19.1 anvendelse, skal brugeren ved et skilt i køretøjet gøres opmærksom på, at andre trafikanter, når de bevægelige komponenter befinder sig i bestemte stillinger, skal advares om køretøjets tilstedeværelse, f.eks. ved hjælp af en advarselstrekant eller andre anordninger, som opfylder de nationale færdselsforskrifter.

5.20. Når de bevægelige komponenter befinder sig i andre stillinger end den i punkt 2.23 definerede »normale stilling«, må påmonterede anordninger ikke være til unødig gene for andre trafikanter.

5.21. En lygte, som er påmonteret en bevægelig komponent, skal altid vende tilbage til den (de) af fabrikanten i overensstemmelse med dette regulativ angivne stilling(er), når den bevægelige komponent befinder sig i sin(e) normal(e) brugsstilling(er) (se punkt 2.23). For nærlyslygters og tågeforlygters vedkommende anses dette krav for opfyldt, hvis disse lygters hældningsvinkel i forhold til støttepunktet, når de bevægelige komponenter bevæges og bringes tilbage til normal stilling ti gange, ved måling efter hver bevægelse ikke afviger mere end 0,15 % fra de ti målte værdiers gennemsnit.

Overskrides denne værdi, nedsættes hver enkelt af grænserne i punkt 6.2.6.1.1. med overskridelsen, således at det tilladte interval for hældningsvinklen ved kontrol ifølge bilag 6 bliver mindre.

5.22. Med undtagelse af refleksanordninger anses selv lygter med godkendelsesmærke for at mangle, hvis de ikke kan bringes til at fungere ved montering af en glødelampe.

6. SÆRLIGE FORSKRIFTER

6.1. Fjernlyslygter

6.1.1. Montering

Obligatorisk på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.

6.1.2. Antal

To eller fire.

Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, er montering af yderligere to forlygter kun tilladt, hvis de skal benyttes til lyssignalering i form af korte blink (se punkt 5.12.) i dagslys.

6.1.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.1.4. Placering

6.1.4.1. I bredden: ingen særlige forskrifter.

6.1.4.2. I højden: ingen særlige forskrifter.

6.1.4.3. I længden: Foran på køretøjet og monteret således, at lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.

6.1.5. Geometrisk synlighed

Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.

Udgangspunktet for de geometriske synlighedsvinkler er omkredsen af lysfladens projektion på et tværplan, der tangerer lygteglassets forreste del.

6.1.6. Retning

Fremadrettet.

Bortset fra de dertil bestemte anordningers sikring af den korrekte indstilling kan det ene af to lygtepar, når dette lygtepar udelukkende fungerer som fjernlyslygter, være indrettet til at kunne dreje omkring en næsten lodret akse i overensstemmelse med styrevinklen.

6.1.7. Elektriske forbindelser

6.1.7.1. Fjernlyslygterne kan tændes enten samtidig eller parvis. Ved skifte fra nærlys til fjernlys skal mindst et par fjernlyslygter tændes. Ved skifte fra fjernlys til nærlys skal alle fjernlyslygter slukkes samtidig.

6.1.7.2. Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.

6.1.7.3 Er køretøjet forsynet med fire forlygter, som kan skjules, skal disse lygters brugsstilling forhindre samtidig anvendelse af eventuelle supplerende forlygter, som er påmonteret af hensyn til lyssignalering i form af korte blink (se punkt 5.12) i dagslys.

6.1.8. Kontrolanordning

Tilslutningskontrol obligatorisk.

6.1.9. Andre forskrifter

6.1.9.1. Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 225 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 75.

6.1.9.2. Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte lygters referencemærker. Til de forlygter, der er mærket »R« eller »CR«, gives referencemærket »10«.

6.2. Nærlyslygter

6.2.1. Montering

Obligatorisk på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.

6.2.2. Antal

To.

6.2.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.2.4. Placering

6.2.4.1. I bredden: den kant af den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant. De inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm fra hinanden.

Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.2.4.2. I højden: mindst 500 mm og højst 1 200 mm over jorden.

6.2.4.3. I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.

6.2.5. Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler á og â.

á = 15° opad og 10° nedad,

â = 45° udad og 10° indad.

Da de foreskrevne fotometriske værdier for nærlyslygter ikke dækker hele det geometriske synlighedsfelt, kræves der til typegodkendelsen en mindsteværdi på 1 cd i det øvrige område. Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygterne må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.

6.2.6. Retning

Fremadrettet.

6.2.6.1. Lodret indstilling

6.2.6.1.1. Den oprindelige indstilling af nærlysets fald for det ulastede køretøj med en person i førersædet opgives af bilfabrikanten med en nøjagtighed på 0,1 % og angives tydeligt på alle køretøjer ved hjælp af det i bilag 7 viste symbol, enten ved siden af lygterne eller fabrikantmærket, hvorfra det ikke må kunne fjernes.

Det således angivne nærlysfalds værdi fastslås i henhold til punkt 6.2.6.1.2.

6.2.6.1.2 Afhængigt af den højde (h), målt i meter på det ulastede køretøj, som den underste kant af nærlyslygtens synlige overflade i referenceaksens retning befinder sig i, skal nærlysets fald i alle de i bilag 5 beskrevne tilstande holde sig mellem følgende grænser og det oprindelige sigte have følgende værdier:

h < 0,8

grænser: mellem - 0,5 % og - 2,5 %

oprindeligt sigte: mellem - 1,0 % og - 1,5 %

0,8 ≤ h ≤ 1,0

grænser: mellem - 0,5 % og - 2,5 %

oprindeligt sigte: mellem - 1,0 % og - 1,5 %

eller efter bilfabrikantens valg

grænser: mellem - 1,0 % og - 3,0 %

oprindeligt sigte: mellem - 1,5 % og - 2,0 %

Ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet skal i så fald indeholde oplysninger om, hvilke af de to alternativer der skal benyttes.

h > 1,0

grænser: mellem - 1,0 % og - 3,0 %

oprindeligt sigte: mellem - 1,5 % og - 2,0 %

En sammenfatning af disse grænser og oprindelige sigteværdier findes i følgende diagram:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

6.2.6.2. Lygteindstillingssystem

6.2.6.2.1. Hvis kravene i punkt 6.2.6.1.1. og 6.2.6.1.2. kun kan opfyldes ved hjælp af et lygteindstillingssystem, skal systemet fungere automatisk.

6.2.6.2.2. Manuelle indstillingsanordninger af såvel kontinuerlig som ikke-kontinuerlig type tillades dog, såfremt der forefindes en neutral stilling, ud for hvilken lygterne under anvendelse af de sædvanlige indstillingsskruer eller lignende kan indstilles i den i punkt 6.2.6.1.1. anførte udgangsstilling.

Disse manuelle indstillingsanordninger skal kunne betjenes fra førersædet.

Kontinuerlige indstillingsanordninger skal være forsynet med en mærkning, som angiver de belastningstilstande, der kræver indstilling af nærlyset.

Anordninger, som ikke indstilles kontinuerligt, skal have et tilstrækkeligt antal stillinger til at sikre, at de i punkt 6.2.6.1.2. foreskrevne værdier overholdes i alle de i bilag 5 definerede belastningstilstande.

Også i forbindelse med disse anordninger skal de af belastningstilstandene i bilag 5, som kræver indstilling af nærlyset, være klart markeret ved betjeningsanordningen (se bilag 8).

6.2.6.3. Måleprocedure

6.2.6.3.1. Når nærlysets oprindelige fald er indstillet, måles dets fald i procent under statiske forhold i alle de i bilag 5 definerede belastningstilstande.

6.2.6.3.2. I tilfælde af at de i punkt 6.2.6.2.1. og 6.2.6.2.2. beskrevne anordninger svigter, må nærlyset ikke være mindre nedadrettet end, da fejlen indtraf.

6.2.7. Elektriske forbindelser

Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke alle fjernlyslygter samtidig. Nærlyslygterne kan være tændt samtidig med fjernlyslygterne.

Hvad angår nærlyslygter ifølge regulativ nr. »X« (8*) skal gasudladningslyskilder være tændt samtidig med fjernlyslygterne.

6.2.8. Kontrolanordning

Kontrolanordning tilladt.

6.2.9. Andre forskrifter

Kravene i punkt 5.5.2. gælder ikke nærlyslygter.

Nærlyslygter må ikke dreje i overensstemmelse med styrevinklen.

Nærlyslygter med gasudladningslyskilder tillades kun, hvis der er monteret en forlygtevasker i henhold til regulativ nr. 45 (9).

Hvad angår faldet anvendes bestemmelserne i punkt 6.2.6.2.2. ikke, hvis sådanne lygter er monterede.

6.3. Tågeforlygter

6.3.1. Montering

Tilladt på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.

6.3.2. Antal

To.

6.3.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.3.4. Placering

6.3.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

6.3.4.2. I højden: mindst 250 mm over jorden. Intet punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning må ligge højere end det højeste punkt på nærlyslygtens synlige overflade i referenceaksens retning.

6.3.4.3. I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.

6.3.5. Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler á og â.

á = 5° opad og nedad

â = 45° udad og 10° indad.

6.3.6. Retning

Fremadrettet.

Tågeforlygternes retning må ikke variere i overensstemmelse med styrevinklen.

De skal være fremadrettede uden at blænde eller genere modgående trafik eller andre trafikanter unødigt.

6.3.7. Elektriske forbindelser

Tågeforlygterne skal kunne tændes og slukkes uafhængigt af fjernlyslygterne, nærlyslygterne eller eventuelle kombinationer af fjern- og nærlyslygterne.

6.3.8. Kontrolanordning

Kontrolanordning tilladt.

6.3.9. Andre forskrifter

Ingen

6.4. Baklygter

6.4.1. Montering

Obligatorisk på motorkøretøjer. Tilladt på påhængskøretøjer.

6.4.2. Antal

En eller to.

6.4.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.4.4. Placering

6.4.4.1. I bredden: ingen særlige forskrifter.

6.4.4.2. I højden: mindst 250 mm og højst 1 200 mm over jorden.

6.4.4.3. I længden: bag på køretøjet.

6.4.5. Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler á og â.

>TABELPOSITION>

6.4.6. Retning

Bagudrettet.

6.4.7. Elektriske forbindelser

Lygterne må kun kunne tændes, hvis køretøjet er i bakgear, og motorens start- og stoporganer er stillet således, at motoren kan gå. Er et af disse to krav ikke opfyldt, må lygten ikke kunne tændes eller forblive tændt.

6.4.8. Kontrolanordning

Kontrolanordning tilladt.

6.4.9. Andre forskrifter

Ingen

6.5. Retningsviserblinklygter

6.5.1. Montering (se nedenstående diagram)

Obligatorisk. Retningsviserblinklygter inddeles efter type i kategorier (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 og 6), som, når de kombineres på samme køretøj, udgør et arrangement (»A« og »B«).

Arrangement »A« gælder for alle motorkøretøjer.

Arrangement »B« gælder kun for påhængskøretøjer.

6.5.2. Antal

Efter arrangement.

6.5.3. Arrangement (se nedenstående diagram)

A: to forblinklygter af følgende kategorier:

- 1 eller 1a eller 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes synlige overflade i referenceaksens retning og kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes synlige overflade i referenceaksens retning er mindst 40 mm

- 1a eller 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes synlige overflade i referenceaksens retning og kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes synlige overflade i referenceaksens retning er over 20 mm, men under 40 mm

- 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes synlige overflade i referenceaksens retning og kanten af nærlyslygtens og/eller den eventuelle tågeforlygtes synlige overflade i referenceaksens retning er under eller lig med 20 mm

to bagblinklygter (kategori 2a eller 2b); to sideblinklygter af kategori 5 eller 6 (mindstekrav):

5: for alle køretøjer i klasse M1 og for køretøjer i klasse N1, M2 og M3 på højst 6 m i længden

6: for alle køretøjer i klasse N2 og N3 og for køretøjer i klasse N1, M2 og M3 på over 6 m i længden.

Det er altid tilladt at montere sideblinklygter af kategori 6 i stedet for sideblinklygter af kategori 5.

Er der monteret forblinklygter (kategori 1, 1a og 1b), der ligeledes fungerer som sideblinklygter (kategori 5 eller 6), kan der monteres yderligere to sideblinklygter (kategori 5 eller 6) for at opfylde synlighedskravene i punkt 6.5.5.

B: to bagblinklygter (kategori 2a eller 2b).

6.5.4. Placering

6.5.4.1. I bredden: den kant på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

Afstanden mellem inderkanterne på de to synlige overflader i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm.

Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.5.4.2. I højden: over jorden.

6.5.4.2.1. Højden af sideblinklygternes (kategori 5 eller 6) lysemitterende flade må ikke være under 500 mm, målt fra det laveste punkt, eller over 1 500 mm, målt fra det højeste punkt.

6.5.4.2.2. Højden af retningsviserblinklys i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b, målt i overensstemmelse med punkt 5.8., må ikke være under 350 mm eller over 1 500 mm.

6.5.4.2.3. Kan disse øvre grænser, målt som angivet ovenfor, ikke overholdes på grund af køretøjets opbygning, kan de for sideblinklygter i kategori 5 og 6 udvides til 2 300 mm og for retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b til 2 100 mm.

6.5.4.3. I længden (se nedenstående diagram)

afstanden mellem sideblinklygternes (kategori 5 og 6) lysemitterende flade og det tværplan, som afgrænser køretøjets totallængde foran, må ikke være over 1 800 mm. Kan de minimale synlighedsvinkler ikke overholdes på grund af køretøjets opbygning, kan denne afstand øges til 2 500 mm.

6.5.5. Geometrisk synlighed

Vandrette vinkler: se nedenstående diagram.

Lodrette vinkler: 15° over og under vandret for retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a, 2b og 5. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden; 30° over og 5° under vandret for retningsviserblinklygter i kategori 6.

Diagram (se punkt 6.5)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

(*) Størrelsen 5° for den døde vinkel i sideretningsviserblinklygternes synlighed bagud er en øvre grænse.>SLUT GRAFIK>

6.5.6. Retning

Efter fabrikantens eventuelle monteringsanvisninger.

6.5.7. Elektriske forbindelser

Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter i samme side af køretøjet skal tændes og slukkes ved hjælp af samme betjeningsorgan og blinke samtidig.

6.5.8. Kontrolanordning

Funktionskontrol obligatorisk for for- og bagblinklygter. Den kan afgive lys- eller lydsignal eller begge dele. Afgiver den lyssignal, skal den være en blinkende kontrollampe, som, i hvert fald ved fejl i for- eller bagblinklygternes funktion, enten slukkes eller lyser uden at blinke eller viser et tydeligt frekvensskifte. Afgiver den kun lydsignal, skal dette kunne høres tydeligt, og der skal ske en tydelig frekvensændring ved fejl i hvert fald i for -og bagblinklygternes funktion.

Motorkøretøjer, der er udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal være forsynet med en særlig lysafgivende funktionskontrol for påhængskøretøjets retningsviserblinklys, medmindre det trækkende køretøjs funktionskontrol er i stand til at afsløre fejl ved alle vogntogets retningsviserblinklygter.

6.5.9. Andre forskrifter

Lyset skal være et blinklys med 90 ± 30 blink pr. minut.

Aktivering af blinklygternes betjeningsorgan skal efter højst et sekund følges af lysafgivelse og efter højst halvandet sekund af den første slukning.

Er motorkøretøjet udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal det trækkende køretøjs betjeningsorgan til retningsviserblinklygterne også kunne aktivere påhængskøretøjets retningsviserblinklygter. Svigter en af blinklygterne, og fejlen ikke skyldes kortslutning, skal de øvrige blinklygter fortsat blinke, men frekvensen kan under disse omstændigheder være anderledes end den foreskrevne.

6.6. Havariblink

6.6.1. Montering

Obligatorisk.

Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.5.

6.6.2. Antal

Som foreskrevet i punkt 6.5.2.

6.6.3. Arrangement

Som foreskrevet i punkt 6.5.3.

6.6.4. Placering

6.6.4.1. I bredden

Som foreskrevet i punkt 6.5.4.1.

6.6.4.2. I højden

Som foreskrevet i punkt 6.5.4.2.

6.6.4.3. I længden

Som foreskrevet i punkt 6.5.4.3.

6.6.5. Geometrisk synlighed

Som foreskrevet i punkt 6.5.5.

6.6.6. Retning

Som foreskrevet i punkt 6.5.6.

6.6.7. Elektriske forbindelser

Signalet skal aktiveres ved hjælp af et særligt betjeningsorgan, som sætter alle retningsviserblinklygterne i stand til at blinke samtidig.

6.6.8. Kontrolanordning

Tilslutningskontrol obligatorisk. Blinkende kontrollampe, der kan fungere sammen med den (de) i punkt 6.5.8 foreskrevne kontrolanordning(er).

6.6.9. Andre forskrifter

Som foreskrevet i punkt 6.5.9. Er motorkøretøjet udstyret til at trække et påhængskøretøj, skal havariblinkets betjeningsorgan også kunne aktivere påhængskøretøjets retningsviserblinklygter. Havariblinket skal også kunne fungere, såfremt motorens start- og stopanordning befinder sig i en stilling, hvor motoren ikke kan være i gang.

6.7. Stoplygter

6.7.1. Montering

Anordninger af kategori S1 og S2: obligatorisk for alle køretøjsklasser.

Anordninger af kategori S3: obligatorisk for køretøjer i klasse M1; tilladt for andre køretøjsklasser.

6.7.2. Antal

To anordninger af kategori S1 eller S2 samt én anordning af kategori S3 for alle køretøjsklasser.

Dog kan der, hvis køretøjets midterplan i længderetningen ikke går gennem et fast karrosseripanel, men i stedet adskiller en eller to bevægelige køretøjskomponenter (f.eks. døre), og der ikke er tilstrækkelig plads til, at én anordning af kategori S3 kan monteres over sådanne bevægelige dele i midterplanet i længderetningen, enten monteres to anordninger af kategori S3, type »D«, eller monteres én anordning af kategori S3, forskudt til venstre eller til højre for midterplanet i længderetningen.

6.7.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.7.4. Placering

6.7.4.1. I bredden:

For anordninger af kategori S1 og S2: mindst 600 mm fra hinanden.

Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

For anordninger af kategori S3: referencecentret skal befinde sig på køretøjets midterplan i længderetningen.

Hvis der er monteret to anordninger af kategori S3 efter bestemmelserne i punkt 6.7.2, skal de være anbragt på hver sin side af midterplanet i længderetningen og så tæt som muligt herpå.

Er der efter bestemmelserne i punkt 6.7.2 tilladt montering af én anordning af kategori S3 forskudt i forhold til midterplanet i længderetningen, må afstanden derfra til anordningens referencecentrum højst være 150 mm.

6.7.4.2. I højden:

For anordninger af kategori S1 og S2: mindst 350 mm og højst 1 500 mm over jorden (højst 2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

For anordninger af kategori S3 skal det vandrette plan, der tangerer den synlige overflades nederste kant,

enten være højst 150 mm under det vandrette plan, der tangerer bagrudens synlige underkant,

eller mindst 850 mm over jorden.

Det vandrette plan, der tangerer kategori S3-anordningens synlige overflades nederste kant, skal dog befinde sig over det vandrette plan, der tangerer kategori S1- eller S2-anordningernes synlige overflades øverste kant.

6.7.4.3. I længden:

For anordninger af kategori S1 og S2: bag på køretøjet For anordninger af kategori S3: ingen særlige forskrifter.

6.7.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel:

For anordninger af kategori S1 og S2: 45° til venstre og til højre for køretøjets længdeakse

For anordninger af kategori S3: 10° til venstre og til højre for køretøjets længdeakse.

Lodret vinkel: For anordninger af kategori S1 og S2: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

For anordninger af kategori S3: 10° over og 5° under vandret.

6.7.6. Retning

Bagudrettet.

6.7.7. Elektriske forbindelser

Lygterne skal tænde, når driftsbremsen benyttes. Stoplygterne behøver ikke at fungere, hvis motorens start- og/eller stopanordning er stillet således, at motoren ikke kan gå.

Stoplygterne kan også aktiveres ved, at retarder eller lignende anordning benyttes.

6.7.8. Kontrolanordning

Kontrolanordning tilladt. Er en sådan kontrol monteret, skal den være en ikke-blinkende funktionskontrol, som lyser ved fejl i stoplygternes funktion.

6.7.9. Andre forskrifter

6.7.9.1. Anordning af kategori S3 må ikke være indbygget i nogen anden lygte.

6.7.9.2. Anordning af kategori S3 kan være monteret i eller uden for køretøjet.

Er lygten monteret i køretøjet, må lyset fra den ikke genere føreren gennem førerspejle og/eller andre af køretøjets overflader (f.eks. bagruden).

6.8. Nummerpladelygte

6.8.1. Montering

Obligatorisk.

6.8.2. Antal

Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.

6.8.3. Arrangement

Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.

6.8.4. Placering

6.8.4.1. I bredden: Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.

6.8.4.2. I højden: Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.

6.8.4.3. I længden: Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.

6.8.5. Geometrisk synlighed

Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.

6.8.6. Retning

Således at hele nummerpladens anbringelsessted belyses.

6.8.7. Elektriske forbindelser

I overensstemmelse med punkt 5.11.

6.8.8. Kontrolanordning

Kontrolanordning tilladt. Forekommer den, skal dens funktion udføres af kontrolanordningen til positionslygterne fortil og baglygterne.

6.8.9. Andre forskrifter

Er nummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten eller tågebaglygten, kan dens fotometriske egenskaber ændres, når stoplygten eller tågebaglygten lyser.

6.9. Positionslygter fortil

6.9.1. Montering

Obligatorisk på alle motorkøretøjer.

Obligatorisk på påhængskøretøjer, som er over 1 600 mm brede.

Tilladt på påhængskøretøjer, som ikke er over 1 600 mm brede.

6.9.2. Antal

To.

6.9.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.9.4. Placering

6.9.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

For påhængskøretøjers vedkommende må det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra midterplanet i længderetningen, ikke være mere end 150 mm fra køretøjets yderste kant.

Afstanden mellem inderkanterne på de to synlige overflader i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm.

Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.9.4.2. I højden: over jorden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm (2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.9.4.3. I længden: ingen særlige forskrifter.

6.9.4.4. Er positionslygten fortil og en anden lygte indbygget i hinanden, kontrolleres overholdelse af placeringsforskrifterne (punkt 6.9.4.1 til 6.9.4.3) ved hjælp af den anden lygtes synlige overflade i referenceaksens retning.

6.9.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel for positionslygte fortil og baglygte: 45° indad og 80° udad.

For påhængskøretøjers vedkommende kan vinklen indad reduceres til 5°.

Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.9.6. Retning

Fremadrettet.

6.9.7. Elektriske forbindelser

I overensstemmelse med punkt 5.11.

6.9.8. Kontrolanordning

Tilslutningskontrol obligatorisk. Denne kontrol skal være en ikke-blinkende kontrollampe og er ikke påkrævet, hvis instrumentpanelets lys kun kan tændes samtidig med positionslygterne fortil.

6.9.9. Andre forskrifter

Ingen

6.10. Baglygter

6.10.1. Montering

Obligatorisk.

6.10.2. Antal

To.

6.10.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.10.4. Placering

6.10.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

De inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm fra hinanden. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.10.4.2. I højden: over jorden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm (2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.10.4.3. I længden: bag på køretøjet.

6.10.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 45° udad og 80° indad.

Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.10.6. Retning

Bagudrettet.

6.10.7. Elektriske forbindelser

I overensstemmelse med punkt 5.11.

6.10.8. Kontrolanordning

Tilslutningskontrol obligatorisk. Den skal være kombineret med tilslutningskontrollen til positionslygterne fortil.

6.10.9. Andre forskrifter

Ingen

6.11. Tågebaglygter

6.11.1. Montering

Obligatorisk.

6.11.2. Antal

En eller to.

6.11.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.11.4. Placering

6.11.4.1. I bredden: er der kun én tågebaglygte, skal den i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen være anbragt på den modsatte side af den i registreringslandet påbudte færdselsretning; referencecentret kan også være anbragt i køretøjets midterplan i længderetningen.

6.11.4.2. I højden: mindst 250 mm og højst 1 000 mm over jorden.

6.11.4.3. I længden: bag på køretøjet.

6.11.5. Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.13 beskrevne vinkler á og â.

á = 5° opad og 5° nedad

â = 25° til højre og til venstre.

6.11.6. Retning

Bagudrettet.

6.11.7. Elektriske forbindelser

Der gælder følgende forskrifter:

6.11.7.1. Tågebaglygten (-lygterne) må ikke kunne tændes, medmindre fjernlys-, nærlys- eller tågeforlygterne er tændt

6.11.7.2. Tågebaglygten (-lygterne) skal kunne slukkes uafhængigt af alle andre lygter.

6.11.7.3. Desuden gælder en af følgende forskrifter:

6.11.7.3.1. Tågebaglygten (-lygterne) forbliver tændt, indtil positionslygterne fortil/baglygterne slukkes; derefter skal tågebaglygten (-lygterne) være afbrudt, indtil den (de) forsætligt tændes igen.

6.11.7.3.2. Som supplement til den obligatoriske kontrolanordning (punkt 6.11.8) afgives der et advarselssignal, i hvert fald et lydsignal, hvis tændingen slås fra eller tændingsnøglen tages ud og fordøren i førersiden åbnes, mens afbryderen for tågebaglygten er på »tændt«.

6.11.7.4. Betjeningen af tågebaglygten (-lygterne) må ikke påvirkes af tænding og slukning af andre lygter, bortset fra de i punkt 6.11.7.1 og 6.11.7.3 omhandlede tilfælde.

6.11.8. Kontrolanordning

Tilslutningskontrol obligatorisk. En uafhængig ikke-blinkende kontrollampe.

6.11.9. Andre forskrifter

Afstanden mellem tågebaglygten og stoplygterne skal altid være større end 100 mm.

6.12. Parkeringslygter

6.12.1. Montering

På motorkøretøjer, som ikke er over 6 m i længden og ikke over 2 m i bredden: tilladt.

På alle andre køretøjer: forbudt.

6.12.2. Antal

Efter arrangement.

6.12.3. Arrangement

Enten to lygter foran og to lygter bagpå eller én lygte på hver side.

6.12.4. Placering

6.12.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

Er der monteret to lygter, skal lygterne desuden være anbragt på køretøjets sider.

6.12.4.2. I højden: over jorden: mindst 350 mm og højst 1 500 mm (2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.12.4.3. I længden: ingen særlige forskrifter.

6.12.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 45° udad, fremad og bagud.

Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.12.6. Retning

Således at lygterne opfylder forskrifterne med hensyn til synlighed fremad og bagud.

6.12.7. Elektriske forbindelser

De elektriske forbindelser skal være af en sådan art, at parkeringslygten (-lygterne) i samme side af køretøjet kan tændes uafhængigt af andre lygter.

Parkeringslygten (-lygterne) skal kunne fungere, selv om motorens start- og/eller stopanordning er stillet således, at motoren ikke kan gå.

6.12.8. Kontrolanordning

Tilslutningskontrol tilladt. Forekommer den, må den ikke kunne forveksles med kontrolanordningen til positionslygterne fortil og til baglygterne.

6.12.9. Andre forskrifter

Disse lygters funktion kan også udføres ved, at positionslygterne fortil og baglygterne i samme side af køretøjet tændes samtidig.

6.13. Markeringslygter

6.13.1. Montering

Obligatorisk på køretøjer, hvis bredde er over 2 100 mm. Tilladt på køretøjer, hvis bredde er mellem 1 800 mm og 2 100 mm. Bagudrettede markeringslygter er tilladt på chassis med førerhus.

6.13.2. Antal

2 synlige forfra; 2 synlige bagfra.

6.13.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.13.4. Placering

6.13.4.1. I bredden:

Foran og bagpå: så nær køretøjets yderste kant som muligt. Denne betingelse anses for opfyldt, hvis det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, ikke er mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

6.13.4.2. I højden:

Foran: motorkøretøjer: det vandrette plan, som tangerer overkanten på den synlige overflade i referenceaksens retning, må ikke være lavere end det vandrette plan, som tangerer overkanten af vindspejlets gennemsigtige del.

Påhængskøretøjer: i den maksimale højde, som er i overensstemmelse med forskrifterne for køretøjets bredde, konstruktion og funktion og for lygtesymmetrien.

Bagpå: i den maksimale højde, som er i overensstemmelse med forskrifterne for køretøjets bredde, konstruktion og funktion og for lygtesymmetrien.

6.13.4.3. I længden: Ingen særlige forskrifter.

6.13.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 80° udad.

Lodret vinkel: 5° over og 20° under vandret.

6.13.6. Retning

Således at lygterne opfylder forskrifterne med hensyn til synlighed fremad og bagud.

6.13.7. Elektriske forbindelser

I overensstemmelse med punkt 5.11.

6.13.8. Kontrolanordning

Kontrolanordning tilladt. Forekommer den, skal dens funktion udføres af kontrolanordningen til positionslygterne fortil og til baglygterne.

6.13.9. Andre forskrifter

Er alle andre forskrifter opfyldt, kan den fremadrettede og den bagudrettede lygte i samme side kombineres i en enkelt anordning.

Markeringslygtens placering i forhold til den tilsvarende positionslygte skal være sådan, at afstanden mellem projektionen på et lodret tværplan af de punkter på de pågældende to lygters synlige overflader i deres referenceaksers retning, som er nærmest hinanden, er mindst 200 mm.

6.14. Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede

6.14.1. Montering

Obligatorisk på motorkøretøjer.

Tilladt på påhængskøretøjer, forudsat at de er sammenbygget med de øvrige bagudrettede lyssignaler.

6.14.2. Antal

To, som skal opfylde kravene i regulativ nr. 3 til refleksanordninger i klasse IA. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er tilladt, forudsat at de ikke forringer de obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet.

6.14.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.14.4. Placering

6.14.4.1. I bredden: Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal være mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.14.4.2. I højden: over jorden: mindst 250 mm og højst 900 mm (1 500 mm, hvis grænsen på 900 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.14.4.3. I længden: bag på køretøjet.

6.14.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 30° indad og udad.

Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.14.6. Retning

Bagudrettet.

6.14.7. Andre forskrifter

Refleksanordningerne kan have dele af deres lysflade fælles med den synlige overflade på andre lygter bag på køretøjet.

6.15. Bagudvendende refleksanordninger, trekantede

6.15.1. Montering

Obligatorisk på påhængskøretøjer.

Forbudt på motorkøretøjer.

6.15.2. Antal

To, som skal opfylde kravene i regulativ nr. 3 til refleksanordninger i klasse IIIA. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er tilladt, forudsat at de ikke forringer de obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet.

6.15.3. Arrangement

Trekantens spids skal pege opad.

6.15.4. Placering

6.15.4.1. I bredden: Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal være mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.15.4.2. I højden: over jorden: mindst 250 mm og højst 900 mm (1 500 mm, hvis grænsen på 900 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.15.4.3. I længden: bag på køretøjet.

6.15.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 30° indad og udad.

Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.15.6. Retning

Bagudrettet.

6.15.7. Andre forskrifter

Der må ikke være anbragt lygter inden i trekanten.

6.16. Fremadvendende refleksanordninger, ikke trekantede

6.16.1. Montering

Obligatorisk på påhængskøretøjer.

Tilladt på motorkøretøjer.

6.16.2. Antal

To, som skal opfylde kravene i regulativ nr. 3 til refleksanordninger i klasse IA. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er tilladt, forudsat at de ikke forringer de obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet.

6.16.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.16.4. Placering

6.16.4.1. I bredden: Det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

For påhængskøretøjets vedkommende må det punkt på lysfladen, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, ikke være mere end 150 mm fra køretøjets yderste kant.

Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal være mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.16.4.2. I højden: over jorden: mindst 250 mm og højst 900 mm (1 500 mm, hvis grænsen på 900 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.16.4.3. I længden: foran på køretøjet.

6.16.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 30° indad og udad.

For påhængskøretøjers vedkommende kan vinklen indad reduceres til 10°. Kan dette krav ikke opfyldes af de obligatoriske refleksanordninger på grund af påhængskøretøjets konstruktion, kan der monteres yderligere (supplerende) refleksanordninger, som sammen med de obligatoriske refleksanordninger giver den krævede synlighedsvinkel; de supplerende refleksanordninger behøver ikke at opfylde kravene til placering i bredden (punkt 6.16.4.1).

Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.16.6. Retning

Fremadrettet.

6.16.7. Andre forskrifter

Refleksanordningerne kan have dele af deres lysflade fælles med den synlige overflade på andre lygter foran på køretøjet.

6.17. Siderefleksanordninger, ikke trekantede

6.17.1. Montering

Obligatorisk:

- på alle motorkøretøjer, hvis længde er over 6 m

- på alle påhængskøretøjer.

Tilladt:

- på motorkøretøjer, hvis længde er 6 m eller derunder.

6.17.2. Antal

Et sådant antal, at forskrifterne for placering i længderetningen overholdes. Anordningerne skal opfylde kravene i regulativ nr. 3 til refleksanordninger i klasse IA. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er tilladt, forudsat at de ikke forringer de obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet.

6.17.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.17.4. Placering

6.17.4.1. I bredden: ingen særlige forskrifter.

6.17.4.2. I højden: over jorden: mindst 250 mm og højst 900 mm (1 500 mm, hvis grænsen på 900 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.17.4.3. I længden: Mindst én siderefleksanordning skal være anbragt i køretøjets midterste tredjedel, og den forreste refleksanordning skal være højst 3 m fra forsiden; påhængskøretøjets trækstang skal medregnes, når denne afstand måles.

Afstanden mellem to siderefleksanordninger må ikke være over 3 m.

Kan dette krav ikke opfyldes på grund af køretøjets opbygning, kan afstanden øges til 4 m.

Afstanden mellem den bageste refleksanordning og køretøjets bagside må ikke være over 1 m.

For motorkøretøjer, hvis længde ikke er over 6 m, er én siderefleksanordning inden for den første tredjedel af køretøjets længde og/eller én inden for den sidste tredjedel dog tilstrækkeligt.

6.17.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 45° fremad og bagud.

Lodret vinkel: 15° over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.17.6. Retning

Rettet til siden.

6.17.7. Andre forskrifter

Siderefleksanordningerne kan have dele af deres lysflade fælles med den synlige overflade på andre sidelygter.

6.18. Sidemarkeringslygter

6.18.1. Montering

Obligatorisk: - på alle køretøjer, hvis længde er over 6 m, dog ikke chassis med førerhus; trækstangen medregnes til påhængskøretøjers længde.

Sidemarkeringslygter af type SM1 kan benyttes på alle køretøjsklasser; det er tilladt at anvende sidemarkeringslygter af type SM2 på køretøjer i klasse M1.

Tilladt:

- på alle andre køretøjer.

Der kan benyttes sidemarkeringslygter af type SM1 eller SM2.

6.18.2. Mindste antal på hver side

Et sådant antal, at forskrifterne for placering i længderetningen overholdes.

6.18.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.18.4. Placering

6.18.4.1. I bredden: ingen særlige forskrifter.

6.18.4.2. I højden: over jorden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm (2 100 mm, hvis grænsen på 1 500 mm ikke kan overholdes på grund af karrosseriets form).

6.18.4.3. I længden: Mindst en sidemarkeringslygte skal være anbragt på køretøjets midterste tredjedel, og den forreste sidemarkeringslygte må ikke være mere end 3 m fra forsiden; påhængskøretøjets trækstang skal medregnes, når denne afstand måles.

Afstanden mellem to sidemarkeringslygter må ikke være over 3 m. Kan dette krav ikke opfyldes på grund af køretøjets opbygning, kan afstanden øges til 4 m.

Afstanden mellem den bageste sidemarkeringslygte og køretøjets bagside må ikke være over 1 m.

For køretøjer, hvis længde ikke er over 6 m, og for chassis med førerhus er en sidemarkeringslygte inden for den første tredjedel af køretøjets længde og/eller inden for den sidste tredjedel dog tilstrækkeligt.

6.18.5. Geometrisk synlighed

>TABELPOSITION>

6.18.6. Retning

Rettet til siden.

6.18.7. Elektriske forbindelser

I overensstemmelse med punkt 5.11.

6.18.8. Kontrolanordning

Kontrolanordning tilladt. Forekommer den, skal dens funktioner udføres af kontrolanordningen til positionslygterne fortil og baglygterne.

6.18.9. Andre forskrifter

Er den bageste sidemarkeringslygte kombineret med baglygte, som er indbygget i tågebaglygten eller stoplygten, eller er den indbygget i denne lygte, kan sidemarkeringslygtens fotometriske egenskaber ændres, når tågebaglygten eller stoplygten lyser.

6.19. Kørelyslygter (10)

6.19.1. Montering

Tilladt på motorkøretøjer. Forbudt på påhængskøretøjer.

6.19.2. Antal

To.

6.19.3. Arrangement

Ingen særlige forskrifter.

6.19.4. Placering

6.19.4.1. I bredden: det punkt på den synlige overflade i referenceaksens retning, som er længst borte fra køretøjets midterplan i længderetningen, må ikke være mere end 400 mm fra køretøjets yderste kant.

De inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning skal være mindst 600 mm fra hinanden.

Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis køretøjets totalbredde er under 1 300 mm.

6.19.4.2. I højden: over jorden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm.

6.19.4.3. I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.

6.19.5. Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 20° udad og 20° indad.

Lodret vinkel: 10° opad og 10° nedad.

6.19.6. Retning

Fremadrettet.

6.19.7. Elektriske forbindelser

Kørelyslygten skal være sådan forbundet, at den ikke kan være tændt, medmindre baglygterne samtidig er tændt. Kørelyslygterne skal automatisk slukke, når nærlyslygterne tændes, undtagen når sidstnævnte benyttes til korte advarselsblink.

6.19.8. Kontrolanordning

Tilslutningskontrol tilladt.

(1) EFT nr. L 171 af 30. 6. 1997, s. 1.

(2*) Regulativ om VAS (Vehicle Alarm System), efter at det var fastlagt.

(3*) Regulativ om lygter med gasudladningslyskilder, efter at det var fastlagt.

(4) Ved nummerpladelygter og retningsviserblinklygter (kategori 5 og 6) erstattes »særskilt lysflade«, hvis en sådan ikke findes, af » lysemitterende flade«.

(5) Nationale bestemmelser kan tillade, at andre anordninger anvendes til dette formål.

(6) Regulativernes kontraherende parter kan fortsat forbyde anvendelse af mekaniske lygtevaskere, hvis der er monteret forlygter med plastiklygteglas mærket »PL«.

(7) Nationale bestemmelser kan forbyde montering af denne anordning.

BILAG 3

Lygteflade, referenceakse og -centrum samt vinkler for geometrisk synlighed

>

REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Signaturforklaring

>START GRAFIK>

1. Lysflade

2. Referenceakse

3. Referencecentrum

4. Vinkel for geometrisk synlighed

5. Lysemitterende flade

6. Synlig overflade baseret på lysfladen

7. Synlig overflade baseret på den lysemitterende flade

8. Retning for synlighed

Anm. Uanset tegningen anses den synlige overflade for at tangere den lysemitterende flade.>SLUT GRAFIK>

Lysflade sammenholdt med den lysemitterende flade (se punkt 2.9 og 2.8 i dette regulativ)

>

REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>TABELPOSITION>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>TABELPOSITION>

BILAG 4

En rød lygtes synlighed fremad og en hvid lygtes synlighed bagud (se punkt 5.10.1. og 5.10.2. i dette regulativ)

En rød lygtes synlighed fremad

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

Figur 1

>SLUT GRAFIK>

En hvid lygtes synlighed bagud

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

Figur 2

>SLUT GRAFIK>

BILAG 5

Belastningstilstande, der skal tages i betragtning ved bestemmelse af variationer i nærlysets lodrette indstilling

Akselbelastninger i henhold til punkt 6.2.6.1. og 6.2.6.3.1.

1. Til følgende prøver beregnes passagernes masse til 75 kg pr. person.

2. Belastningstilstande for forskellige køretøjsklasser:

2.1. Køretøjer i klasse M1: (1)

2.1.1. Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:

2.1.1.1. én person i førersædet

2.1.1.2. føreren plus en passager på forsædet længst borte fra føreren

2.1.1.3. føreren, en passager på forsædet længst borte fra føreren og alle de bageste siddepladser optaget

2.1.1.4. alle siddepladser optaget

2.1.1.5. alle siddepladser optaget plus en jævnt fordelt last i bagagerummet, så det tilladte akseltryk på bagakslen eller, hvis bagagerummet er anbragt foran, på forakslen, nås. Har køretøjet bagagerum både foran og bagi, skal den ekstra last fordeles jævnt, så det tilladte akseltryk nås. Nås den tilladte totalmasse før det tilladte akseltryk på en af akslerne, skal lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses til en værdi, som gør det muligt at nå denne masse.

2.1.1.6. fører samt ensartet belastning i bagagerummet, indtil den pågældende aksels tilladte belastning nås.

Nås den tilladte totalmasse før det tilladte akseltryk, skal lasten i bagagerummet (-rummene) begrænses til en værdi, som gør det muligt at nå denne masse.

2.1.2. Når disse belastningstilstande bestemmes, skal der tages hensyn til de eventuelle grænser for belastninger, fabrikanten har angivet.

2.2. Køretøjer i klasse M2 og M3: (2)

Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:

2.2.1. det ulastede køretøj med én person i førersædet

2.2.2. køretøjet lastes således, at hver aksel får det største teknisk tilladte akseltryk, eller så køretøjets tilladte totalmasse nås, ved at forakslen og bagakslen belastes proportionalt til det største teknisk tilladte akseltryk, idet den først opnåede værdi benyttes.

2.3. Køretøjer i klasse N med lad:

2.3.1. Nærlysstrålebundtets vinkel bestemmes ved følgende belastningstilstande:

2.3.1.1. det ulastede køretøj med én person i førersædet

2.3.1.2. føreren plus en last, som er således fordelt, at den, uden at trykket på forakslen overskrider en værdi, der, beregnet som summen af køretøjets forakseltryk i ulastet stand plus 25 % af nyttelastens største tilladte tryk på forakslen, giver det største tilladte akseltryk på bagakslen (-akslerne) eller medfører, at køretøjets tilladte totalmasse nås, idet den først opnåede af disse værdier skal benyttes. De samme belastningsbetingelser gælder for forakslen, hvis ladet er anbragt foran.

2.4. Køretøjer i klasse N uden lad:

2.4.1. Trækkende køretøjer til sættevogne:

2.4.1.1. det ulastede køretøj uden tryk på koblingsanordningen og én person i førersædet

2.4.1.2. én person i førersædet; det teknisk tilladte tryk på koblingsanordningen i den koblingsstilling, der svarer til det største tryk på bagakslen.

2.4.2. Trækkende køretøjer til påhængsvogne:

2.4.2.1. det ulastede køretøj med én person i førersædet

2.4.2.2. én person i førersædet og alle andre pladser i førerhuset optaget.

(1) Køretøjsklasserne er defineret i den konsoliderede resolution om udformning af køretøjer (R.E. 3, bilag 7) (TRANS/SC1/WP29/78/Amend.3).

BILAG 6

Måling af variationer i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden

1. Formål

Dette bilag indeholder en metode til måling af de variationer i nærlysets fald i forhold til det oprindelige, som skyldes belastningstilstandens påvirkning af køretøjets stilling.

2. Definitioner

2.1. Oprindeligt fald

2.1.1. Angivet oprindeligt fald

Det af motorkøretøjets fabrikant angivne oprindelige nærlysfald, der benyttes som referenceværdi for beregning af tilladelige variationer.

2.1.2. Målt oprindeligt fald

Gennemsnitsværdien af nærlysets fald eller køretøjets hældning målt på et køretøj i den i bilag 5 definerede tilstand 1 for den pågældende køretøjsklasse. Denne værdi benyttes som referenceværdi ved bestemmelse af variationer i nærlysfaldet som funktion af varierende belastning.

2.2. Nærlysets fald

Nærlysets fald kan defineres således:

enten som vinklen, udtrykt i milliradianer, mellem det vandrette plan og strålebundtets retning mod et karakteristisk punkt på afskæringens vandrette del i lygtens lysfordeling

eller som tangent til denne vinkel, udtrykt i procentfald, da vinklerne er små (for disse små vinkler er 1 % lig med 10 mrad).

Udtrykkes faldet i procent, kan det beregnes efter følgende formel:

>NUM>(h1 - h2)

>DEN>L

× 100

h1 er det ovenfor nævnte karakteristiske punkts højde over jorden i mm målt på en lodret skærm, der er anbragt i afstanden L vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen

h2 er referencecentrets højde over jorden i mm (centret er det nominelle nulpunkt for det under h1 valgte karakteristiske punkt)

L er afstanden i mm fra skærmen til referencecentret.

Negative værdier angiver retning nedad (se figur 1).

Positive værdier angiver retning opad.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

Figur 1

Nærlysets fald på et køretøj i klasse M1>SLUT GRAFIK>

Bemærkninger:

1. Tegningen viser et køretøj i klasse M1, men princippet gælder også for køretøjer i andre klasser.

2. Hvis køretøjet ikke er forsynet med et lygteindstillingssystem, er nærlysfaldets variation den samme som variationen i køretøjets hældning.

3. Målebetingelser

3.1. Undersøges nærlysets aftegning på skærmen ved hjælp af visuel inspektion eller ved hjælp af en fotometrisk metode, skal målingerne foretages i mørke omgivelser (f.eks. et mørkt rum), hvis størrelse er tilstrækkelig til, at køretøjet og skærmen kan placeres som vist i figur 1. Lygternes referencecentre skal befinde sig i en afstand af mindst 10 m fra skærmen.

3.2. Det underlag, målingerne foretages på, skal være så fladt og vandret som muligt, så målingerne af nærlysfaldet kan sikres en reproducerbarhed, hvis nøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).

3.3. Hvis der benyttes en skærm, skal dens afmærkning, stilling og retning i forhold til underlaget og køretøjets midterplan i længderetningen være sådan, at målingerne af nærlysets fald sikres en reproducerbarhed, hvis nøjagtighed er ± 0,5 mrad (± 0,05 % fald).

3.4. Under målingerne skal den omgivende temperatur være mellem 10 og 30 °C.

4. Klargøring af køretøjet

4.1. Målingerne foretages på et køretøj, som har kørt mellem 1 000 og 10 000 km, helst 5 000 km.

4.2. Dæktrykket skal være det af fabrikanten angivne til fuld belastning. Køretøjet skal være fuldt forsynet (brændstof, vand, olie) og udstyret med alt det af fabrikanten angivne tilbehør og værktøj. Fuld brændstofforsyning betyder, at brændstoftanken skal være mindst 90 % fyldt.

4.3. Køretøjet skal have håndbremsen slået fra og være i frigear.

4.4. Køretøjet skal konditioneres i mindst 8 timer ved den i punkt 3.4 angivne temperatur.

4.5. Hvis der benyttes en fotometrisk eller visuel metode, bør det køretøj, der skal afprøves, for at lette målingerne helst udstyres med lygter med en tydelig afskæring af strålebundtet.

Andre metoder kan benyttes for at opnå en mere præcis måling (f.eks. fjernelse af lygteglassene).

5. Prøveprocedure

5.1. Generelt

Afhængigt af hvilken metode der vælges, måles enten nærlysfaldet eller køretøjets hældning i hver side af køretøjet. Resultatet for lygterne i både højre og venstre side i alle de i bilag 5 angivne belastningstilstande skal ligge inden for de i punkt 5.5 fastsatte grænser. Belastningen øges gradvis uden at udsætte køretøjet for alt for store rystelser.

5.2. Bestemmelse af det målte oprindelige fald

Køretøjet klargøres som angivet i punkt 4 og belastes som angivet i bilag 5 (første belastningstilstand for den pågældende køretøjsklasse).

Før hver måling skal køretøjet rokkes som angivet i punkt 5.4.

Målingerne foretages tre gange.

5.2.1. Hvis ingen af de tre måleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnitsværdi, er dette gennemsnit det endelige resultat.

5.2.2. Hvis en af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnit, foretages en serie på yderligere ti målinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.

5.3. Målemetoder

Enhver metode kan benyttes til måling af nærlysfaldets variationer, forudsat at resultaterne har en nøjagtighed på ± 0,2 mrad (± 0,02 % fald).

5.4. Køretøjets klargøring i de enkelte belastningstilstande

Køretøjets affjedring og alle andre dele af det, som kan påvirke nærlysfaldet, klargøres efter de her beskrevne metoder.

Den tekniske tjeneste og fabrikanten kan dog i fællesskab foreslå andre metoder (eksperimentelle eller beregningsmæssige), navnlig hvis afprøvningen frembyder særlige vanskeligheder, forudsat at disse beregninger er klart gyldige.

5.4.1. Køretøjer i klasse M1 med almindeligt affjedringssystem

Mens køretøjet står på målepladsen, og hjulene eventuelt er anbragt på flydende platforme (der skal benyttes, hvis deres fravær ville medføre en begrænsning af støddæmperbevægelsen, som kunne påvirke måleresultaterne), rokkes det uafbrudt i mindst tre fuldstændige cyklusser; i hver cyklus trykkes først dets bagende og derefter dets forende ned.

Rokkesekvensen afsluttes samtidig med en cyklus.

Inden målingerne foretages, skal køretøjet være faldet til ro af sig selv. I stedet for at benytte flydende platforme kan samme virkning opnås ved at bevæge køretøjet frem og tilbage under mindst en fuldstændig hjulomdrejning.

5.4.2. Køretøjer i klasse M2, M3 og N med almindeligt affjedringssystem

5.4.2.1. Kan den i punkt 5.4.1 beskrevne behandlingsmetode for køretøjer i klasse M1 ikke benyttes, kan den i punkt 5.4.2.2 eller 5.4.2.3 beskrevne metode anvendes.

5.4.2.2. Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, rokkes det ved kortvarige ændringer af belastningen.

5.4.2.3. Mens køretøjet står på målepladsen med hjulene på jorden, aktiveres dets affjedringssystem og alle andre dele af det, som kan påvirke nærlysfaldet, ved hjælp af en vibrator. Denne vibrator kan være en vibrationsplatform, hvorpå hjulene er anbragt.

5.4.3. Køretøjer, som ikke har almindeligt affjedringssystem, og hvis motor skal være i gang

Inden der foretages målinger, ventes der indtil køretøjet har indtaget sin endelige stilling med motoren i gang.

5.5. Målinger

Nærlysfaldets variation måles for hver af de forskellige belastningstilstande i forhold til det i overensstemmelse med punkt 5.2 målte oprindelige fald.

Er køretøjet udstyret med en manuel lygteindstillingsanordning, skal denne stilles i de af fabrikanten angivne positioner for de forskellige belastningstilstande (i overensstemmelse med bilag 5).

5.5.1. I første omgang foretages en enkelt måling for hver belastningstilstand. Kravene er opfyldt hvis nærlysfaldets variation i alle belastningstilstande ligger inden for de beregnede grænser (f.eks. inden for forskellen mellem det opgivne oprindelige fald og de med henblik på godkendelsen fastsatte øvre og nedre grænser) med en sikkerhedsmargen på 4 mrad (0,4 % fald).

5.5.2. Hvis resultatet af en given måling ikke ligger inden for den i punkt 5.5.1 angivne sikkerhedsmargen eller overskrider grænseværdierne, foretages yderligere tre målinger i overensstemmelse med punkt 5.5.3 i de belastningstilstande, hvori det pågældende resultat er opnået.

5.5.3. For hver af disse belastningstilstande gælder følgende:

5.5.3.1. Hvis ingen af de tre måleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnitsværdi, er dette gennemsnit det endelige resultat.

5.5.3.2. Hvis en af målingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske gennemsnit, foretages en serie på yderligere ti målinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgør det endelige resultat.

5.5.3.3. Er køretøjet udstyret med en automatisk lygteindstillingsanordning med iboende hysteresesløjfe, betragtes gennemsnitsresultaterne ved hysteresesløjfens top og bund som signifikante værdier.

Alle disse målinger udføres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.1 og 5.5.3.2.

5.5.4. Kravene er opfyldt, hvis variationen mellem det i overensstemmelse med punkt 5.2 bestemte oprindelige fald og faldet målt i hver enkelt belastningstilstand er mindre end de i punkt 5.5.1 beregnede værdier (uden sikkerhedsmargen).

5.5.5. Overskrides kun en af de beregnede øvre eller nedre variationsgrænser, kan fabrikanten inden for de med henblik på godkendelsen fastsatte grænser vælge en anden værdi for det angivne oprindelige fald.

BILAG 7

Angivelse af den i regulativets punkt 6.2.6.1.1. angivne oprindelige indstilling

Eksempel

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

-

-

Standardsymbol for nærlyslygte

Den angivne oprindelige indstillings værdi

>SLUT GRAFIK>

Symbolets og tegnenes størrelse overlades til fabrikantens valg.

BILAG 8

Betjeningsorganer til de i regulativets punkt 6.2.6.2.2. omtalte lygteindstillingsanordninger

1. Forskrifter

1.1. Nærlyset skal under alle omstændigheder kunne sænkes på en af følgende måder:

a) ved at bevæge betjeningsorganet nedad eller til venstre

b) ved at dreje betjeningsorganet rundt mod uret

c) ved at trykke på en knap (tryk-træksystemet).

Indstilles nærlyset ved hjælp af flere knapper, skal den knap, som giver det største nærlysfald, være anbragt til venstre for eller neden under knappen (knapperne) til de øvrige nærlyspositioner.

Et drejeligt, kantstillet betjeningsorgan eller et betjeningsorgan, hvoraf kun kanten er synlig, skal betjenes efter samme principper som organer af type a) eller c).

1.1.1. Dette betjeningsorgan skal være forsynet med symboler, som klart viser, med hvilke bevægelser nærlyset rettes nedad eller opad.

1.2. 0-positionen svarer ifølge regulativets punkt 6.2.6.1.1. til det oprindelige fald.

1.3. 0-positionen, der ifølge regulativets punkt 6.2.6.2.2. skal være en »neutral stilling«, behøver ikke nødvendigvis at ligge for enden af skalaen.

1.4. Mærkerne på betjeningsorganet skal være forklaret i førerens instruktionsbog.

1.5. Kun følgende symboler må anvendes til identificering af betjeningsorganerne:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Symboler med fem stråler i stedet for fire kan også benyttes.

Eksempel 1:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Eksempel 2:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Eksempel 3:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG 9

Kontrol med produktionens overensstemmelse

1. Prøver

1.1. Lygternes placering

Placeringen af lygterne som defineret i regulativets punkt 2.7. i bredden, højden og længden kontrolleres i forhold til de generelle forskrifter i regulativets punkt 2.8.-2.10., 2.14. og 5.4.

De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.

1.2. Lygternes synlighed

1.2.1. Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.13.

De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte; dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignaler.

1.2.2. Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter regulativets punkt 5.10.

1.3. Indstilling af nærlyslygter

1.3.1. Oprindelig indstilling

Den oprindelige indstilling af nærlysets fald indstilles til den værdi, der er angivet på fabrikantmærket som krævet i bilag 7.

Alternativt kan fabrikanten vælge at sætte det oprindelige sigte til en anden værdi end den på fabrikantmærket angivne, hvis den kan godtgøres at være repræsentativ for den godkendte type, når den prøves efter fremgangsmåden i bilag 6, særlig punkt 4.1.

1.3.2. Faldets variation med belastningen

Variationer i nærlysets fald som funktion af belastningstilstanden skal ligge inden for følgende intervaller:

0,2-2,8 % for forlygter monteret i højden h < 0,8 %

0,2-2,8 % for forlygter monteret i højden 0,8 ≤ h ≤ 1,0

eller

0,7-3,3 % (afhængigt af den sigtegrænse, fabrikanten valgte ved godkendelsen)

0,7-3,3 % for forlygter monteret i højden h > 1,0.

Der skal anvendes følgende belastningstilstande på de enkelte behørigt justerede systemer, jf. bilag 5.

1.3.2.1. Køretøjer i klasse M1:

Punkt 2.1.1.1.

Punkt 2.1.1.6. under hensyntagen til punkt 2.1.2.

1.3.2.2. Køretøjer i klasse M2 og M3:

Punkt 2.2.1.

Punkt 2.2.2.

1.3.2.3. Køretøjer i klasse N med lad:

Punkt 2.3.1.1.

Punkt 2.3.1.2.

1.3.2.4. Køretøjer i klasse N uden lad:

1.3.2.4.1. Trækkende køretøjer til sættevogne:

Punkt 2.4.1.1.

Punkt 2.4.1.2.

1.3.2.4.2. Trækkende køretøjer til påhængsvogne:

Punkt 2.4.2.1.

Punkt 2.4.2.2.

1.4. Elektriske forbindelser og kontrolanordninger

Elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra køretøjets elektriske system, tændes.

Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.11.-5.13. og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.

1.5. Lysstyrke

1.5.1. Fjernlyslygter

Den samlede lysstyrke for fjernlyslygterne kontrolleres efter fremgangsmåden i regulativets punkt 6.1.9.2. Den målte værdi skal opfylde kravet i regulativets punkt 6.1.9.1.

1.6. Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning.

Kravene i punkt 5.15. og 5.16. samt i de særlige forskrifter for de enkelte lygter skal være opfyldt.