KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, af 6. oktober 1989 om samarbejde og EF-politik paa uddannelsesomraadet med henblik paa 1993 (89/C 277/04)

RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET,

SOM HENVISER til de tekster, der er vedtaget i Faellesskabet paa uddannelsesomraadet,

ER EFTER EN INDGAAENDE DROEFTELSE af Kommissionens meddelelse om retningslinjer for indsatsen paa uddannelsesomraadet paa mellemlang sigt (1989 til 1992)

NAAET FREM TIL FOELGENDE KONKLUSIONER: 1. I betragtning af den afgoerende rolle, som uddannelsen spiller for Faellesskabets medlemsstaters oekonomiske, sociale og kulturelle udvikling og for udviklingen i selve Faellesskabet, og

i betragtning af konsekvenserne af gennemfoerelsen af det indre marked, som vil beroere medlemsstaternes uddannelsespolitik og vaere en ny etape i det faellesskabssamarbejde paa dette omraade, som blev etableret med resolutionen af 9. februar 1976,

2. anser de det for noedvendigt allerede nu paa baggrund af Kommissionens retningslinjer at fastlaegge hovedmaalene for det samarbejde, som de agter at ivaerksaette i loebet af de naeste fem aar. Disse maal skal goere det muligt at give de forskellige samarbejdsaktioner, der gennemfoeres paa mellemstatsligt og paa faellesskabsplan, stoerre kontinuitet og indbyrdes sammenhaeng og paa baggrund af disse maal at foretage en regelmaessig evaluering af disse aktioner. Der skal med dette samarbejde tages hensyn til den noedvendige vekselvirkning mellem Faellesskabets og medlemsstaternes uddannelsespolitik.

Det skal hvile paa to hovedprincipper - den sproglige og kulturelle forskelligartethed skal respekteres, og faellesskabsaktionernes subsidiaritet bekraeftes - og respektere medlemsstaternes grundlaeggende kompetence inden for den generelle uddannelsespolitik.

Paa grund af den stadig stoerre sammenhaeng mellem grunduddannelse og efter- og videreuddannelse kan dette samarbejde ikke foregaa uden et vedvarende samvirke mellem undervisningsmyndighederne og de oevrige beroerte myndigheder og organer i medlemsstaterne.

3. Der kan til de fremtidige samarbejdsaktioner opstilles fem maal, som Faellesskabets medlemsstater tilslutter sig. De vil fremme deres tilnaermelse inden for uddannelse og saaledes medvirke til at virkeliggoere et kundskabernes og kulturernes Europa. - Et multikulturelt Europa, der skal baseres paa: - udvikling hos de unge af en forstaerket foelelse af at hoere til et europaeisk faellesskab gennem tilvejebringelse af en europaeisk dimension i undervisningen og i laereruddannelsen

- gradvis virkeliggoerelse af virkelig flersprogethed gennem fremme af undervisningen i fremmedsprog i skoler, paa universiteter og inden for erhvervsuddannelserne

- inddragelse i uddannelsessystemerne af de mangeartede kulturaspekter

- etablering af snaevrere forbindelser mellem uddannelsesinstitutionerne med henblik paa at fremme en gensidig berigende udveksling og en bedre integration isaer i skolemiljoeet af boern af statsborgere i Faellesskabets medlemsstater, idet deres sproglige og kulturelle identitet samtidig skal respekteres.

- Et mobilitetens Europa, der skal sikres ved: - fri bevaegelighed for personer og tanker, der isaer skal fremmes gennem ordningerne for anerkendelse af eksamensbeviser og aekvivalens af erhvervskvalifikationer

- stoette til tilrettelaeggelsen af udvekslinger af unge og af studieophold i udlandet for laerere, herunder laerere inden for erhvervsuddannelse, elever, studerende og embedsmaend med kompetence paa uddannelsesomraadet

- oprettelse af ordninger, der skal give laerere mulighed for midlertidigt at virke ved uddannelsesinstitutioner i Faellesskabets oevrige medlemsstater.

- Et Europa med uddannelse for alle, der skal bygge paa: - tilbud om en kvalitetsundervisning til alle unge i Faellesskabet, der paa lang sigt skal medvirke til at udligne de regionale uligheder

- udarbejdelse af en undervisning, der specielt er tilpasset daarligt stillede boern, og af foranstaltninger til at modvirke skolenederlag

- lige adgang til en uddannelse af hoej kvalitet.

- Et kompetencens Europa, der skal sikres ved: - til stadighed at forbedre kvaliteten af grunduddannelsen

- at goere de unge bedre rustet til arbejdslivet og give dem en uddannelse, der goer det muligt for dem at tilpasse sig den oekonomiske, teknologiske, sociale og kulturelle udvikling

- at udvikle alle de uddannelsessektorer, der er af central betydning for Europa, navnlig den tekniske og erhvervsmaessige undervisning og den hoejere uddannelse

- at tilpasse undervisningens indhold og undervisningsmetoderne til de teknologiske forandringer

- at forbedre grunduddannelsen af medarbejdere inden for undervisningssektoren og disses fortsatte uddannelse.

- Et Europa, der er aabent udadtil, og som ser det som sin opgave: - at styrke samarbejde med internationale organisationer med kompetence paa uddannelsesomraadet

- at udbygge forbindelserne med alle andre lande og at skabe nye former for solidaritet med udviklingslandene.

Det paalaegges Uddannelsesudvalget: - at gennemgaa de forslag, som Kommissionen vil forelaegge Raadet navnlig paa grundlag af sin meddelelse om retningslinjerne paa mellemlang sigt og i overensstemmelse med de i punkt 2 ovenfor anfoerte principper

- at fremme udvekslingen af oplysninger om de foranstaltninger, som medlemsstaterne ivaerksaetter til virkeliggoerelsen af de opstillede maal, navnlig ved at afholde regelmaessige moeder mellem de politisk ansvarlige og de ansvarlige myndigheder

- at undersoege andre muligheder for at forbedre de procedurer, der foelges for tiden, og at udvikle det fremtidige samarbejde paa uddannelsesomraadet under hensyntagen til behovet for, at samarbejdsaktiviteterne styres effektivt og omkostningsbevidst, og med erkendelse af, at ressourcerne er begraensede.