Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet

EU-strategien for unge 2019-2027

(2018/C 456/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM ANERKENDER EU-samarbejdet inden for ungdomspolitik frem til 2019. EU har haft et dedikeret samarbejde inden for ungdomspolitik baseret på principperne om aktiv deltagelse og lige adgang til muligheder siden 2002 (1) i synergi med andre politikker målrettet unge såsom uddannelse og beskæftigelse. Samarbejdet har foranlediget politiske og lovgivningsmæssige ændringer i medlemsstaterne og bidrog til kapacitetsopbygning af ungdomsorganisationer,

SOM MINDER OM, at eftersom målet med denne resolution er at etablere en EU-strategi for unge, der kan tackle de udfordringer, som unge står over for i hele Europa, tilbyde dem en fælles og sammenhængende EU-løsning og supplere medlemsstaternes bestræbelser og initiativer i denne henseende, vil et sådant mål bedre kunne nås på EU-plan end af medlemsstaterne alene. Rådet kan derfor vedtage initiativer i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, med henblik på at nå et sådant mål. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne resolution ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål,

ERKENDER følgende:

1. Unge spiller en særlig rolle i samfundet og står over for særlige udfordringer

Unge er ivrige efter at tage kontrol over deres liv og gå i dialog med og støtte andre. Når de tager kontrollen, oplever de en række typiske overgange i deres personlige liv og omgivelser fra uddannelse til arbejde, etablering af egen bolig, partnerskaber eller starten på et familieliv. Mange oplever usikkerhed med hensyn til deres fremtid som følge af globalisering og klimaændringer, ny teknologi, demografiske og socioøkonomiske tendenser, populisme, forskelsbehandling, social eksklusion og falske nyheder med endnu ukendte følger for beskæftigelsen, kvalifikationer eller den måde, vores demokratier fungerer på.

Der bør lægges særlig vægt på unge, der risikerer marginalisering på grund af eventuelle kilder til forskelsbehandling såsom etnisk oprindelse, køn, seksuel orientering, handicap, religion, tro eller politisk overbevisning.

Socioøkonomisk eksklusion og demokratisk eksklusion går hånd i hånd (2). Dårligt stillede unge er generelt mindre aktive borgere med mindre tillid til institutioner. Europa har ikke råd til talentspild, social eksklusion eller manglende engagement blandt unge. Unge bør ikke kun konstruere deres eget liv, men også bidrage til positive ændringer i samfundet. For at unge skal kunne udnytte fordelene ved EU-aktioner, skal disse afspejle deres ambitioner, kreativitet og talenter samt imødekomme deres behov. Til gengæld beriger unge EU's ambitioner: Ifølge EU-ungdomsrapporten (3) er denne generation den bedst uddannede nogensinde og navnlig trænede i at anvende informations- og kommunikationsteknologi og sociale medier.

2. Der er behov for en resolution om EU-strategien for unge 2019-2027

På baggrund af de erfaringer og afgørelser, der er udledt af samarbejdet på ungdomsområdet i de seneste år (4), sigter EU-strategien for unge 2019-2027 mod at tackle de eksisterende og kommende udfordringer, som unge står over for i hele Europa. EU-strategien for unge danner en ramme for mål, principper, prioriteter, vigtige områder og foranstaltninger for samarbejdet på det ungdomspolitiske område for alle relevante interessenter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser og nærhedsprincippet.

Relevante interessenter er bl.a. EU's medlemsstater, Den Europæiske Unions relevante institutioner og andre internationale organisationer, som f.eks. Europarådet, lokale og regionale myndigheder, ungdomsråd, ungdomsorganisationer, organisationer, der arbejder med unge, ungdomsarbejdere, ungdomsforskere og civilsamfundsaktører samt strukturer i programmerne Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og de efterfølgende programmer.

Ved at inddrage og styrke alle unge kan ungdomspolitikken bidrage til en effektiv imødegåelse af visionen om et kontinent, hvor unge kan udnytte muligheder og forholde sig til europæiske værdier.

3. De europæiske ungdomsmål viser en vision for Europa

I løbet af sjette cyklus i den strukturerede dialog med titlen »Unge i Europa — hvad skal der nu ske?« indsamlede beslutningstagere, unge og forskere i fællesskab emner, der var relevante for unge, gennem en høring på EU-niveau, og kategoriserede dem i 11 områder. Som følge af denne deltagerbaserede proces, der involverede unge fra hele Europa, blev de 11 europæiske ungdomsmål udarbejdet. De afspejler holdningerne hos de europæiske unge og repræsenterer visionen hos dem, der er aktive inden for den strukturerede dialog.

De vidner om, at mange unge europæere er ivrige efter at deltage i fastlæggelsen af retningen for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet. EU-strategien for unge bør bidrage til virkeliggørelsen af unges vision gennem alle interessenters mobilisering af politiske værktøjer på EU-plan samt foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Som en uredigeret stemme fra deltagerne præsenteres de europæiske ungdomsmål i deres fulde længde i bilag 3 for at tjene — under hensyntagen til nærhedsprincippet, nationale beføjelser og foreningsfriheden — som inspiration og rettesnor for EU, medlemsstaterne og deres relevante interessenter og myndigheder,

SER MED TILFREDSHED PÅ

Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om »Engagement. Netværk. Mobilisering: En ny EU-strategi for unge« (5),

ER DERFOR ENIGE OM FØLGENDE:

1. Overordnede mål

EU-samarbejdet på ungdomsområdet skal få mest muligt ud af ungdomspolitikkens potentiale. Det fremmer unges deltagelse i det demokratiske liv i overensstemmelse med artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det understøtter også et socialt engagement og et aktivt medborgerskab og sigter mod at sikre, at alle unge har de nødvendige ressourcer til at deltage i samfundet.

I de kommende år stræber strategien efter:

— at gøre det muligt for unge at være arkitekterne bag deres eget liv, støtte deres personlige udvikling og vækst i retning af selvstændighed, opbygge modstandsdygtighed og ruste dem med livskompetencer, så de kan klare en verden, der er i forandring

— at tilskynde unge og udstyre dem med de fornødne ressourcer til at blive aktive borgere og igangsættere af solidaritet og positiv forandring inspireret af EU's værdier og en europæisk identitet

— at forbedre politikbeslutninger under hensyntagen til deres virkning på unge i alle sektorer, særlig beskæftigelse, uddannelse, sundhed og social inklusion

— at bidrage til afskaffelse af ungdomsfattigdom og enhver form for forskelsbehandling og fremme social inklusion af unge.

2. Vejledende principper

Den europæiske ungdomspolitik og alle de tiltag, der iværksættes inden for rammerne af Den Europæiske Unions strategi for unge 2019-2027, bør være fast forankret i det internationale menneskerettighedssystem. Følgende principper bør gælde for alle politikker og aktiviteter, der vedrører unge:

A. Ligestilling og ikkeforskelsbehandling: Enhver form for forskelsbehandling bør bekæmpes, ligestilling mellem kønnene bør fremmes, det bør anerkendes, at unge risikerer at blive udsat for forskelsbehandling af forskellig art, herunder forskelsbehandling på grundlag af alder, og de principper, der bl.a. anerkendes i artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, bør overholdes.

B. Inklusion: I erkendelse af at unge ikke er en homogen gruppe, og at de derfor har forskellige behov, baggrunde, livssituationer og interesser, bør EU-strategien for unge fremme aktiviteter og politikker, der er inkluderende for alle unge, især dem med færre muligheder og/eller dem, hvis synspunkter muligvis ikke tages i betragtning.

C. Deltagelse: I erkendelse af at alle unge er en ressource for samfundet, bør alle politikker og aktiviteter, der vedrører unge, værne om unges ret til at deltage i udformningen og gennemførelsen af og opfølgningen på de politikker, der berører dem, gennem en meningsfyldt deltagelse for unge og ungdomsorganisationer. I denne sammenhæng bør der udformes politikker, der tager hensyn til de ændringer, der er en følge af digital kommunikation, og som berører et demokratisk engagement og et aktivt medborgerskab.

D. Den globale, europæiske, nationale, regionale og lokale dimension: For at sikre en bæredygtig indvirkning på unge er det vigtigt, at der ved gennemførelsen af EU's ungdomspolitik tages hensyn til de indbyrdes forbindelser med regionale og lokale niveauer, og at der udføres aktiviteter for at støtte ungdomspolitikker på græsrodsniveau. Samtidig bør unges synspunkter tages i betragtning, når der behandles globale spørgsmål.

E. Dobbelt tilgang: Politikker, der stræber efter at forbedre unges liv, kan aldrig være begrænset til ungdomsområdet alene. Derfor er den dobbelte tilgang, der var enighed om i forbindelse med den tidligere samarbejdsramme 2010-2018, stadig absolut nødvendig, da den sigter mod at håndtere ungdomsrelevante spørgsmål på den ene side ved at integrere initiativerne på alle politikområder og på den anden side gennem specifikke initiativer i ungdomssektoren,

ER DESUDEN ENIGE OM følgende:

1. At arbejde med en effektiv, fokuseret og koordineret gennemførelse i og på tværs af sektorer

Unges liv formes af politikker, der udspringer af mange forskellige politikområder og på forskellige gennemførelsesniveauer. Det er derfor kun ved at integrere unge som en prioritet på forskellige politikområder, at det kan sikres, at der i planlagte politikker eller programmer tages hensyn til unges specifikke behov eller til de specifikke virkninger for unge. For at gå forrest med et godt eksempel bør en tværgående tilgang på EU-niveau være et grundlæggende udgangspunkt. Ungdomsspørgsmål kan desuden kun integreres effektivt, hvis det også garanteres, at unge har indflydelse på alle politikområder, der måtte berøre dem.

Det tværgående samarbejde bør styrkes på alle niveauer af beslutningstagningen med henblik på synergier, komplementaritet mellem tiltagene og en større deltagelse af unge.

2. Håndtering af kerneområder i ungdomssektoren: Engagement. Netværk. Mobilisering.

a) Engagement

At skabe muligheder for, at unge kan engagere sig i dagligdagen, men også i det demokratiske liv, er afgørende for et velfungerende demokrati og samfundet generelt. Det er særlig vigtigt at fokusere på unges deltagelse, eftersom de virkninger, der følger af enhver afgørelse, der træffes i dag, vil vare længst for den nuværende generation af unge. Desuden er unge som aldersgruppe mindre repræsenteret i politiske organer og har færre muligheder for at påvirke og deltage i beslutningsprocesser end andre aldersgrupper. EU-strategien for unge sigter mod et meningsfyldt aktivt medborgerskab og en meningsfyldt økonomisk, social, kulturel og politisk deltagelse for unge.

Det skal derfor være en hjørnesten i EU's fremtidige ungdomspolitiske samarbejde at inddrage unge. Det betyder også, at unge skal have indflydelse på udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af de politikker, der vedrører dem, f.eks. EU-strategien for unge og nationale strategier for unge. For at være så inklusiv som muligt og tage hensyn til nuværende og fremtidige udfordringer er det afgørende at udforske nye og alternative former for deltagelse,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER:

— at støtte og fremme en inklusiv demokratisk deltagelse af alle unge i samfundet og de demokratiske processer

— aktivt at inddrage unge, ungdomsorganisationer og andre arrangører af ungdomsarbejde i udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af de politikker, der berører unges liv, på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan

— at støtte oprettelsen og udviklingen af ungdomsrepræsentationer på lokalt, regionalt og nationalt plan i erkendelse af unges ret til deltagelse og selvorganisering, anerkendelsen af repræsentative ungdomsstrukturer og deres inddragelse i de lokale, regionale, nationale og europæiske myndigheders arbejde

— at støtte og formidle EU's ungdomsdialog (6) for at medtage forskellige synspunkter blandt unge i beslutningsprocesser på alle niveauer og fremme udvikling af medborgerskabskompetencer gennem strategier for undervisning og læring i medborgerkundskab

— at støtte og udvikle muligheder for at »lære at deltage«, øge interessen for deltagelsesorienterede aktiviteter og hjælpe unge med at forberede sig på at deltage

— udforske og fremme brugen af innovative og alternative former for demokratisk deltagelse, f.eks. digitale demokratiske redskaber, og lette adgangen for at støtte unges deltagelse i det demokratiske liv og inddrage unge på en inklusiv måde, velvidende at nogle unge ikke har adgang til internet og digitale teknologier eller færdighederne til at anvende dem.

b) Netværk

Unge i Europa er en del af stadig flere netværk. Netværk, forbindelser og udveksling af erfaringer er et centralt aktiv for solidaritet og Den Europæiske Unions fremtidige udvikling. Disse netværk fremmes bedst gennem forskellige former for mobilitet.

De muligheder, unge har for at deltage i udvekslinger, samarbejde, kulturelt arbejde og medborgerskabsaktiviteter i en europæisk kontekst, skal derfor være tilgængelige for alle unge. Det giver dem mulighed for at udvikle og styrke personlige og sociale kompetencer og medborgerskabskompetencer, udvikle kritisk tænkning og kreativitet, øge beskæftigelsesegnetheden og blive aktive europæiske borgere. Ungdomsudvekslinger og -projekter inden for rammerne af Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps og de efterfølgende programmer er kilder til interkulturel læring og mobilisering, især for unge med færre muligheder.

EU's ungdomssamarbejde bør understøtte disse muligheder for unge. Det bør drage fordel af EU-programmer såsom Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og de efterfølgende programmer for at øge viden om unge og deres ønsker og styrke politiksamarbejdet og opbygningen af fællesskaber.

EU-strategien for unge bør også fremme unges netværk i EU-landene og kandidatlandene, landene i Det Østlige Partnerskab og partnerne på Vestbalkan (7) samt med andre tredjelande, som EU alt efter omstændighederne har associerings- eller samarbejdsaftaler med, med hjælp fra EU gennem de relevante EU-finansieringsprogrammer,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER:

— at give alle unge samt ungdomsarbejdere adgang til grænseoverskridende mobilitetsmuligheder, herunder frivilligt arbejde i civilsamfundssektoren, ved at fjerne hinderinger og gennemføre støtteforanstaltninger med særlig vægt på unge med færre muligheder

— at opfordre unge til at engagere sig i solidaritet, fremme støtteordninger og sikre komplementaritet og synergier mellem EU's finansieringsinstrumenter og nationale, regionale og lokale ordninger

— aktivt at inddrage unge og ungdomsorganisationer i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af de relevante EU-finansieringsprogrammer

— at udveksle bedste praksis og fremme arbejdet med effektive systemer til validering og anerkendelse af færdigheder og kompetencer, der erhverves gennem ikkeformel og uformel læring, herunder solidaritetsaktiviteter og frivillige aktiviteter, og fortsætte gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring.

c) Mobilisering

Mobilisering af unge vil sige at opfordre dem til at tage ansvar for deres eget liv. Det kræver de nødvendige ressourcer, redskaber og et miljø, der er rede til at tage behørigt hensyn til unges synspunkter. Unge i hele Europa står i dag over for mange forskellige udfordringer såsom vanskeligheder med at vurdere deres sociale rettigheder, social eksklusion og forskelsbehandling samt trusler som følge af falske nyheder og propaganda.

For at imødegå disse udfordringer og derfor åbne mulighed for en virkelig mobilisering af unge er det nødvendigt at samarbejde om politikker, der håndterer unges særlige situation og dermed forbedrer unges liv i EU.

I denne sammenhæng kan ungdomsarbejde i enhver form fungere som katalysator for mobilisering: Ungdomsarbejde giver unge unikke fordele i deres overgang til voksenlivet (8) og skaber et sikkert miljø for dem, hvor de kan opnå selvtillid og lære på en ikkeformel måde. Ungdomsarbejde er kendt for at udstyre unge med centrale personlige, erhvervsmæssige og entreprenørskabsmæssige kompetencer og færdigheder såsom teamarbejde, lederskab, interkulturelle kompetencer, projektforvaltning, problemløsning og kritisk tænkning. I nogle tilfælde er ungdomsarbejde broen til uddannelse eller arbejde og forebygger derved eksklusion.

For at udnytte disse fordele er der større behov for anerkendelse af ikkeformel og uformel læring gennem ungdomsarbejde, som er til særlig gavn for dem med få formelle kvalifikationer, som et middel til at forbedre beskæftigelsesegnetheden. Anerkendelse kan forbedres gennem en mere systematisk brug af kvalitetsværktøjer,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER:

— at udarbejde og gennemføre en europæisk dagsorden for ungdomsarbejde med henblik på kvalitet, innovation og anerkendelse af ungdomsarbejde. For at frigøre det fulde potentiale er det nødvendigt at tage hensyn til sagkundskaben hos ungdomsrepræsentationer, ungdomsorganisationer, ungdomsarbejdere og forskere. Der bør tilskyndes til yderligere synergier med det arbejde, Europarådet udfører på området

— at støtte udvikling af ungdomsarbejde af høj kvalitet på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau, herunder politikudvikling på området, træning af ungdomsarbejdere, indførelse af retlige rammer og tildeling af tilstrækkelige ressourcer

— at støtte ungdomsarbejdsaktiviteter på alle niveauer, herunder græsrodsniveau, og anerkende ungdomsorganisationer som leverandører af kompetenceudvikling og social inklusion gennem ungdomsarbejde og ikkeformelle uddannelsesaktiviteter, samtidig med at nationale, regionale og lokale aktiviteter på området respekteres

— at oprette og, når og hvor det er muligt, videreudvikle lettilgængelige ungdomskontaktpunkter, der yder en bred vifte af tjenester og/eller oplysning, herunder økonomisk rådgivning, vejledning og støtte vedrørende karriere, sundhed og forhold samt uddannelsesmæssige, kulturelle og beskæftigelsesmæssige muligheder,

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER AT:

3. Samarbejde på grundlag af instrumenter og forvaltning

For effektivt at gennemføre EU-strategien for unge i hele EU og i medlemsstaterne kræves konkrete instrumenter. Følgende foranstaltninger vil blive brugt til at nå målene for EU-strategien for unge på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og globalt plan alt efter omstændighederne:

a) Evidensbaseret ungdomspolitikudformning og vidensopbygning: EU's ungdomspolitik bør være evidensbaseret og forankret i unges virkelige behov og omstændigheder. Det kræver løbende forskning, udvikling af viden og opsøgende arbejde blandt unge og ungdomsorganisationer. Indsamling af disaggregerede data om unge er af særlig betydning for at fremme forståelsen for behovene hos forskellige grupper af unge, især dem med færre muligheder. Evidensbaseret politikudformning bør ske med støtte fra Youth Wiki, ungdomsforskernetværk, samarbejde med internationale organisationer såsom Europarådet, OECD og andre organer, herunder ungdomsorganisationer.

b) Gensidig læring og formidling: Gensidig læring mellem medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og de relevante interessenter bør være et redskab til at fremme ungdomspolitik, både vedrørende centrale og tværgående områder. Ekspertgrupper vil fortsætte med at udarbejde politiske retningslinjer og praktiske redskaber og udveksle god praksis; denne strategi vil give nye redskaber til gensidig læring, f.eks. peerevalueringer og peerrådgivning, højniveaufora, analyser og undersøgelser, ud fra prioriteterne for EU-strategien for unge som helhed og inden for rammerne af treårige arbejdsplaner. Den vil anvende en mere systematisk tilgang til information, opsøgende arbejde og formidling af høj kvalitet på ungdomsområdet med udgangspunkt i de eksisterende netværk.

c) Deltagerorienteret forvaltning: For at anerkende unge som eksperter i deres eget liv er det altafgørende, at unge og deres repræsentative organisationer er involveret i de forskellige faser af gennemførelsen af EU-strategien for unge. Deltagelse gør unge og deres bekymringer mere synlige, men det gør også beslutningstagerne inden for ungdomspolitik mere synlige blandt unge. Deltagelse har også til formål at øge legitimiteten og anerkendelsen af ungdomspolitikker. For at lægge grunden til en regelmæssig dialog om medborgerskab, give interessenterne en større rolle i strategiens gennemførelse og tilvejebringe muligheder for at udveksle oplysninger om aktiviteter og resultater vil platformen for EU-strategien for unge sigte mod at lette den deltagerorienterede forvaltning og koordinering af strategiens gennemførelse. Kommissionen opfordres til at holde særlige møder for alt efter omstændighederne at samle repræsentanter for EU-institutionerne, medlemsstaterne, de nationale agenturer for Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps, ungdomsorganisationerne og andre relevante interessenter samt lokale og regionale myndigheder.

d) Mobilisering af EU-programmer og EU-fonde: Strategien vil fremme en effektiv udnyttelse af EU-programmer og EU-fonde såsom Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, herunder Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter, Et Kreativt Europa og efterfølgerne hertil. Medlemsstaterne opfordres til at udforske synergier mellem finansieringskilder på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan.

e) Overvågning af EU-finansiering: Gennemsigtighed for så vidt angår EU's indsats for unge bør omfatte overvågning af EU's udgifter til unge ved hjælp af de eksisterende mekanismer, når det er relevant.

f) Formidling af EU-strategien for unge: Med tanke på de forskellige interessenter, der er involveret i politikudformningen for unge, er det vigtigt at formidle formålet med og indholdet af EU-strategien for unge på en omfattende måde og i et ungdomsvenligt sprog. EU-strategien for unge kan sammen med de europæiske ungdomsmål være retningsgivende for dem, der er stærkt involveret i udformningen af ungdomspolitikken, og aktørerne uden for området og skabe en ny og positiv narrativ om EU's ungdomspolitik og ungdomsarbejde i Europa.

g) Fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere (9): De fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere (FNAP) skal give medlemsstaterne mulighed for på frivilligt grundlag at dele deres prioriteter i overensstemmelse med EU-strategien for unge. Målet er at øge gennemsigtigheden i forbindelse med ungdomspolitikkers gennemførelse på regionalt og nationalt plan og EU-plan. Det bør bidrage til at finde passende partnere til gensidige læringsaktiviteter og tilgodese medlemsstaternes individuelle behov. For at undgå yderligere administrative byrder bør FNAP bygge videre på eksisterende nationale ungdomspolitiske rammer/nationale strategier for unge.

h) EU's ungdomsdialog (10): Med udgangspunkt i resultaterne af den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer vil der blive etableret en ny EU-ungdomsdialog med de nødvendige redskaber med henblik på inddragelse af flere beslutningstagere og unge, især dem, der ikke lyttes til, og/eller dem med færre muligheder, i beslutningsprocesserne og gennemførelsen af EU-strategien for unge, fremme af deres engagement og deres politiske deltagelse i EU og samfundet som helhed. Desuden bør en mere regelmæssig udveksling mellem de nationale arbejdsgrupper vedrørende EU's ungdomsdialog og Europa-Kommissionen fremmes.

i) EU-ungdomskoordinator: Rådet udtrykker tilfredshed med hensigten om at indføre en EU-ungdomskoordinator i Europa-Kommissionen med henblik på at forbedre det tværsektorielle samarbejde samt udviklingen af viden og udveksling om ungdomsspørgsmål i Europa-Kommissionens tjenestegrene. EU-ungdomskoordinatoren bør arbejde side om side med forskellige interessenter for at sikre en sammenhængende kommunikation til unge.

j) Ungdomsoplysning og ungdomsstøtte: Med en passende tilvejebringelse af ungdomsinformationstjenester og -platforme af høj kvalitet på alle niveauer, herunder Den Europæiske Ungdomsportal, og med støtte fra europæiske organisationer kan unges lige adgang til oplysninger af høj kvalitet om deres rettigheder, deres muligheder, ungdomstjenester og EU-programmer for unge fremmes.

k) EU-arbejdsplaner for ungdom: EU-strategien for unge vil følge treårige arbejdsperioder, som strækker sig over to formandskabstrioer. Prioriteterne og aktiviteterne for de respektive arbejdsperioder vil blive fremlagt i EU-arbejdsplanerne for ungdom. Rådet vil fastlægge disse EU-arbejdsplaner sammen med Kommissionen begyndende med en arbejdsplan for 2019-2021 (11). Disse planer bør bygge på de vejledende principper og prioriteter for denne strategi og behandle ungdomsspørgsmål i andre rådssammensætninger og deres forberedende organer på relevante politikområder.

l) Overvågning, rapportering og evaluering: For at gennemgå og lette fremskridt ved politikkoordineringen bør der foretages en regelmæssig overvågning af fremskridtene. God praksis og betingelserne for at kunne overføre den bør identificeres for at lette gensidig læring medlemsstaterne imellem. Kommissionen vil hvert tredje år aflægge beretning om gennemførelsen af EU-strategien for unge, bl.a. på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og Youth Wiki. Youth Wiki vil fortsætte med at levere oplysninger om udviklingen af nationale ungdomspolitikker. På EU-niveau vil ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter være stærkt involveret i overvågningen af fremskridt gennem EU-strategiens platform. Oversigtstavlen over EU-indikatorer vedrørende unge kan anvendes til at overvåge den overordnede situation for unge i medlemsstaterne. Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen opfordres til at gennemgå oversigtstavlen over indikatorer det første år efter vedtagelsen af EU-strategien for unge. Der vil kunne opstilles kvantitative og kvalitative indikatorer og benchmarks, der er skræddersyet til de involverede medlemsstaters og sektorers behov, og som kan anvendes til at sammenligne bedste praksis og overvåge strategiens gennemførelse. Der bør fra og med 2019 foretages en politikgennemgang af EU-finansierede forskningsprojekter for at uddrage relevante resultater for ungdomspolitikområdet.

m) Midtvejsrevision: Rådet udfører en midtvejsrevision af EU-strategien for unge på grundlag af en evalueringsrapport, som Kommissionen skal forelægge senest den 31. december 2023. Det reviderer eventuelt denne resolution i 2024 for at tilpasse den til nye udviklingstendenser og nye behov.

(1) Rådets resolution om nye rammer på ungdomsområdet (2010-2018).

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (den 27. juni 2002).

(2) Eurofound — afsnit om NEET-gruppen: https://www.eurofound.europa.eu/topic/NEETs.

(3) Dok. 9264/18 ADD 2 — SWD(2018) 169 final, del 1-7.

(4) Meddelelse fra Kommissionen om investering i Europas unge (COM(2016) 940), Rådets konklusioner om strategiske perspektiver for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 fra maj 2017.

(5) Dok. 9264/18 + ADD 1 til ADD 8 — COM(2018) 269 final.

(6) Yderligere oplysninger findes i bilag 1 om EU's ungdomsdialog.

(7) https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en.

(8) Ekspertgruppen om det »bidrag, som ungdomsarbejde og ikkeformel og uformel læring yder for at håndtere de udfordringer, unge møder, især overgangen fra uddannelse til beskæftigelse«. http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf.

(9) Yderligere oplysninger findes i bilag 2 om de fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere.

(10) Yderligere oplysninger findes i bilag 1 om EU's ungdomsdialog.

(11) Yderligere oplysninger findes i bilag 4 om EU-arbejdsplanen for ungdom 2019-2021.