Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 120 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forbrændingsmotorer til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og i mobile ikke-vejgående maskiner for så vidt angår målingen af nettoeffekt, nettodrejningsmoment og specifikt brændstofforbrug [2015/1000]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 01 til regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 26. juli 2012

INDHOLDSFORTEGNELSE

FORORDNING

BILAG

1. ANVENDELSESOMRÅDE

1.1. Dette regulativ finder anvendelse på udformningen af kurverne for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug som en funktion af motorhastigheden ved fuld belastning, som angivet af fabrikanten for forbrændingsmotorer til montering:

1.2. Forbrændingsmotorerne henhører under én af følgende kategorier:

2. DEFINITIONER

2.1. »Godkendelse af en motortype«: godkendelse af en motortype, hvad angår nettoeffekten målt i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i bilag 4 til dette regulativ.

2.2. »Godkendelse af en motorfamilie«: godkendelse af medlemmerne af en motorfamilie, hvad angår nettoeffekten i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i bilag 5 eller 6 til dette regulativ.

2.3. »Motortype«: en kategori af motorer, der ikke afviger indbyrdes med hensyn til de væsentlige motorspecifikationer, som er defineret i bilag I, tillæg 3, til dette regulativ.

2.4. »Motorfamilie«: en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion opfylder de grupperingskriterier, der er fastsat i bilag 5 til dette regulativ.

2.5. »Stammotor«: en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at den opfylder de krav, som er fastsat i bilag 5 til dette regulativ.

2.6. »Nettoeffekt«: effekt bestemt ved atmosfæriske referencebetingelser på prøvebænk for enden af krumtapakslen, eller hvad der svarer til denne, ved en given motorhastighed med det tilbehør og udstyr, der er angivet i tabel 1 i bilag 4 til dette regulativ.

2.7. »Mærkenettoeffekt«: motorens nettoeffekt som angivet af fabrikanten ved mærkehastighed.

2.8. »Maksimal nettoeffekt«: den maksimale værdi af nettoeffekten målt ved fuld motorbelastning.

2.9. »Mærkehastighed«: den maksimale hastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser.

2.10. »Hastighed ved maksimal nettoeffekt«: det motoromdrejningstal, ved hvilket der opnås den maksimale nettoeffekt, som angivet af fabrikanten.

2.11. »Hastighed ved maksimalt drejningsmoment«: det motoromdrejningstal, ved hvilket der opnås det maksimale drejningsmoment, som angivet af fabrikanten.

2.12. »Maksimalt drejningsmoment«: den maksimale værdi af nettodrejningsmomentet målt ved fuld motorbelastning.

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie, hvad angår måling af nettoeffekt, indgives af fabrikanten eller dennes befuldmægtigede repræsentant.

3.2. Ansøgningen skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer: Beskrivelse af motortypen eller motorfamilien, herunder alle de relevante enkeltheder, som der henvises til i bilag 1 til dette regulativ.

3.3. En motor, der er repræsentativ for den motortype, som skal godkendes, eller stammotoren i tilfælde af en motorfamilie, og som er monteret med det i bilag 4 til dette regulativ angivne udstyr, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne.

4. GODKENDELSE

4.1. Hvis effekten af den motor, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, er blevet målt i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5 nedenfor, godkendes motortypen eller motorfamilien.

4.2. Hver godkendt motortype eller motorfamilie tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 01 for regulativet i dets nuværende version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden motortype eller motorfamilie.

4.3. Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller motorfamilie efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

4.4. På alle motorer, der er i overensstemmelse med en motortype eller motorfamilie, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesformularen, og dette mærke skal bestå af:

I stedet for at anbringe disse godkendelsesmærker og symboler på motoren kan fabrikanten beslutte, at motorer, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ledsages af et dokument indeholdende disse oplysninger, således at godkendelsesmærker og symboler kan anbringes på køretøjet på grundlag af disse.

4.5. Er motoren i overensstemmelse med en type eller familie, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal de ekstra numre og symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.

4.6. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.

4.7. Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på udformning af godkendelsesmærker.

4.8. Hver motor, som er i overensstemmelse med en motortype eller en motorfamilie, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden godkendelsesmærke være forsynet med:

5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

5.1. Generelt

De komponenter, der må forventes at have indflydelse på motorens effekt, skal være udformet, produceret og samlet på en sådan måde, at motoren ved normal brug opfylder bestemmelserne i dette regulativ trods de vibrationer, den måtte blive udsat for.

5.2. Beskrivelse af prøvninger af forbrændingsmotorer

5.2.1. Prøvningen med henblik på bestemmelse af nettoeffekt skal for motorer med styret tænding gennemføres med fuldt åbent gasspjæld og for motorer med kompressionstænding med fuld gennemstrømningsmængde i indsprøjtningspumpen. Motoren skal være udstyret som angivet i tabel 1 i bilag 4 til dette regulativ.

5.2.2. Der foretages målinger ved et sådant antal omdrejningshastigheder, at det er muligt at fastlægge kurverne for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug korrekt mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste motorhastighed. Dette hastighedsinterval skal indeholde de omdrejningshastigheder, ved hvilke motoren afgiver mærkenettoeffekt, maksimal effekt og maksimalt drejningsmoment.

5.2.3. Der skal anvendes følgende brændstof:

Der skal anvendes et kommercielt brændstof. I tilfælde af uenighed anvendes et af de i bilag 7 anførte referencebrændstoffer.

Der skal anvendes et kommercielt brændstof med et Wobbe-indeks på mindst 52,6 MJm3 (20 °C, 101,3 kPa), hvis motoren er mærket til H-gasområdet, eller mindst 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), hvis motoren er mærket til L-gasområdet. I tilfælde af uenighed anvendes det referencebrændstof GR, der er beskrevet i bilag 7, hvis motoren er mærket til H-gasområdet, eller referencebrændstoffet G23, hvis motoren er mærket til L-gasområdet, dvs. brændstoffet med det højeste Wobbe-indeks i det relevante område, eller (3)

For motorer mærket til en brændstofsammensætning inden for et bestemt område:

Der skal anvendes et kommercielt brændstof med et Wobbe-indeks på mindst 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). I tilfælde af uenighed anvendes det referencebrændstof GR, der er beskrevet i bilag 7, dvs. brændstoffet med det højeste Wobbe-indeks, eller

Der skal anvendes et kommercielt brændstof. I tilfælde af uenighed anvendes et af de i bilag 7 anførte referencebrændstoffer.

Valget af prøvebrændstof skal foretages på grundlag af de grænseværdier for udstødningsgas, som motortypen eller motorfamilien skal opfylde. Ud fra de effektområder, der er beskrevet i regulativet om ensartede forskrifter for godkendelse af motorer med kompressionstænding til montering i landbrugs- og skovbrugstraktorer og i mobile ikke-vejgående maskiner for så vidt angår emission af forurenende stoffer fra motoren vælges følgende referencebrændstoffer:

5.2.4. Målinger skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 5 til dette regulativ.

5.2.5. Prøvningsrapporten skal angive resultaterne og alle nødvendige beregninger til bestemmelse af nettoeffekten, der er angivet i tillægget til bilag 4 til dette regulativ, samt de motorspecifikationer, som er angivet i bilag 1 til dette regulativ.

5.3. Fortolkning af resultater

5.3.1. Nettoeffekt

Den af fabrikanten angivne nettoeffekt for motortypen (eller stammotoren), accepteres, hvis den ikke afviger med mere end de værdier, der er angivet i tabellen nedenfor, fra de korrigerede værdier målt af den tekniske tjeneste på den motor, der er blevet indleveret til prøvning.

5.3.2. Mærkehastighed

Den mærkehastighed, som fabrikanten har angivet, må ikke afvige mere end 100 min– 1 fra den værdi, der er målt af den tekniske tjeneste på den motor, der er indleveret til prøvning. For benzindrevne motorer med styret tænding må den mærkehastighed, fabrikanten har angivet, ikke afvige fra den værdi, der er målt af den tekniske tjeneste på den motor, der indleveres til prøvning, med mere end 150 min– 1 for motorer med regulator og med 350 min– 1 eller 4 procent for motorer uden regulator, afhængigt af hvad der er mindst.

5.3.3. Brændstofforbrug

Kurven for det specifikke brændstofforbrug, der er angivet af fabrikanten for motortypen (eller stammotoren), accepteres, hvis den ikke afviger mere end ± 8 % i alle målepunkter fra de værdier, den tekniske tjeneste har mål i de samme punkter på den motor, der er blevet indleveret til prøvning.

5.3.4. Motorfamilie

Opfylder stammotoren betingelserne i punkt 5.3.1 og 5.3.2, udvides accepten automatisk til at gælde alle de angivne kurver for medlemmerne af motorfamilien.

6. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

7. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

7.1. Godkendelser, som er meddelt for en motortype eller motorfamilie i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 6.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis en motor eller motorfamilie med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

7.2. Hvis en kontraherende part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

8. ÆNDRING ELLER UDVIDELSE AF EN GODKENDELSE AF EN MOTORTYPE ELLER MOTORFAMILIE

8.1. Enhver ændring af en motortype eller motorfamilie for så vidt angår de specifikationer, der er angivet i bilag 1, skal meddeles den godkendende myndighed, som har godkendt motortypen eller motorfamilien. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at motoren under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller

8.2. Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor.

8.3. Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

9. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en motortype eller motorfamilie, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

10. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og/eller på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelser, som er udstedt i andre lande, skal fremsendes.

(1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3)

»Wobbe-indeks (nedre Wl eller øvre Wu)«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:

Afgivet brændstofmængde pr. takt (mm3) for motorer med kompressionstænding, brændstoftilførsel (g/h) for motorer med styret tænding

Angivne kurver for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug for motor/stammotor og motorer i familien (1)

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor, viser, at den pågældende motortype er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 120 og 96 (1) . De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 120 ændringsserie 01, og regulativ nr. 96 omfattede ændringsserie 02.

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor, viser, at den pågældende motortype, for så vidt angår måling af nettoeffekt, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 120 med godkendelsesnummeret 012492. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ 120 som ændret ved ændringsserie 01.

Effekt, som skal lægges til for udstyr og tilbehør ud over tabel 1, kW

Når det drejer sig om motorer med automatisk styring af lufttemperaturen, og dersom denne anordning er således indrettet, at der ved fuld belastning ved 25 °C ikke tilføres opvarmet luft, skal prøvningen udføres med anordningen helt lukket. Hvis derimod anordningen stadig er i funktion ved 25 °C, skal prøvningen udføres med anordningen i normal funktion, og eksponenten for temperaturangivelsen i korrektionsfaktoren skal sættes til nul (dvs. ingen temperaturkorrektion).

(9) Motorer med ladeluftkøling skal afprøves med ladeluftkøling, hvad enten de er væske- eller luftkølede, men et prøvebænksystem kan efter motorfabrikantens ønske erstatte luftkøleren. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given hastighed foretages med det maksimale trykfald og det minimale temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren i prøvebænksystemet som angivet af fabrikanten.

(8) Generatorens minimumseffekt: generatoren skal kun afgive den nødvendige elektriske effekt til drift af det tilbehør, som er nødvendigt for motorens funktion. Hvis det er nødvendigt at tilslutte et batteri, skal dette være i god stand og fuldstændigt opladet.

(5) Cirkulation af kølevæske må kun ske ved hjælp af motorens vandpumpe. Kølingen kan ske gennem et ydre kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs tryktab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorens kølesystem.

I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ikke afviger mere end 1 000 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi.

I andre tilfælde kan et ækvivalent system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi for et rent luftfilter.

En prøvning er kun gyldig, hvis det for korrektionsfaktoren αa gælder, at:

r er trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressorindsugning, i tilfælde af at flere turboladere r repræsenterer det samlede kompressionsforhold (r = 1 for motorer med naturlig indsugning).

En prøve er kun gyldig, hvis det for korrektionsfaktoren gælder, at:

Det tørre atmosfæriske tryk er baseret på et samlet barometertryk på 100 kPa og et vanddamptryk på 1 kPa.

4.1. Drejningsmoment: ± 1 % af det målte drejningsmoment. Systemet til måling af drejningsmomentet skal være kalibreret, således at der tages højde for friktionstab. Tilladt unøjagtighed i nederste halvdel af måleskalaen på dynamometerbænken: ± 2 % af det målte drejningsmoment.

3.12. Der kan anvendes et ekstra reguleringssystem, hvis dette er nødvendigt for at holde temperaturen inden for de i punkt 3.9, 3.10 og 3.11 ovenfor angivne grænser.

3.10. For motorer med kompressionstænding skal brændstoftemperaturen måles ved indgangen til brændstofindsprøjtningspumpen og holdes inden for 306-316 K (33-43 °C); for motorer med styret tænding skal brændstoftemperaturen måles så tæt som muligt på indgangen til karburatoren eller indsprøjtningsventilarrangementet og holdes inden for 293-303 K (20-30 °C).

Har fabrikanten ikke foreskrevet nogen temperatur, skal denne være 353 K ± 5 K. For luftkølede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet målepunkt holdes inden for + 0/– 20 K af den af fabrikanten angivne maksimale værdi ved referencebetingelserne.

3.8. Målingerne af bremsebelastning, brændstofforbrug og temperatur af indsugningsluften skal foretages samtidigt, og som resultat skal gælde gennemsnittet af to stabiliserende, på hinanden følgende målinger; der ikke afviger med mere end 2 % for så vidt angår bremsebelastningen.

3.5. Udstødningsmodtrykket skal måles i et punkt mindst tre rørdiametre neden for udstødningsmanifoldens(-ernes) flange(r) og nedenfor ved turboladeren(-erne) (hvis monteret). Placeringen skal specificeres.

3.4. Det absolutte tryk ved indgangen til motoren neden for kompressoren og varmeveksleren (hvis monteret) skal måles i indsugningsmanifolden og i ethvert andet punkt, hvor trykket skal måles for at beregne korrektionsfaktorer.

3.2. Temperaturen af motorens indsugningsluft skal måles i indsugningskanalerne. Målingen af indsugningsvakuummet skal udføres i samme punkt. Termometer eller termoelement skal beskyttes mod forstøvet brændstof og strålevarme og placeres direkte i luftstrømmen. Der skal anvendes et tilstrækkeligt antal positioner til at give en repræsentativ gennemsnitstemperatur på indsugningsluften.

3.1. Data, der skal registreres, er anført i punkt 4 i tillægget til dette bilag. Målingerne skal foretages under normale og stabiliserede funktionsbetingelser; motorens lufttilførsel skal være tilstrækkelig. Forbrændingskamrene kan indeholde afsætninger, men i begrænset omfang. Prøvningsbetingelserne, såsom indsugningsluftens temperatur, skal vælges så tæt som muligt på standardbetingelserne (se punkt 5.2 i dette bilag) for at nedsætte korrektionsfaktoren.

Visse former for hjælpeudstyr, hvis definition er knyttet til maskinens drift, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen. Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:

Under prøvningen skal der i prøvebænken monteres sådant tilbehør (angivet i tabel 1), som er nødvendigt for den pågældende anvendelse af motoren; udstyret skal så vidt muligt placeres på samme måde, som det ville blive placeret ved den pågældende anvendelse.

1. Disse bestemmelser finder anvendelser på metoden for fastsættelse af effektkurven ved fuld belastning af en forbrændingsmotor, der kører med vekslende hastighed som en funktion af motorhastighed og mærkefart og mærkenettoeffekt for en forbrændingsmotor med konstant hastighed.

Hvis den kræver særlige brændstofspecifikationer (f.eks. partikelfiltre, der kræver særlige tilsætningsmidler i brændstoffet for at sikre regenereringsprocessen), skal afgørelsen om at lade motoren indgå i samme familie baseres på tekniske elementer meddelt af fabrikanten. Disse elementer skal vise, at det forventede emissionsniveau for motoren forsynet med oxidationskatalysator overholder de samme grænseværdier som en motor, der ikke er udstyret med en sådan katalysator.

Den elektroniske hastighedsregulering behøver ikke være af en anden familie end ved mekanisk regulering. Behovet for at adskille elektroniske motorer fra mekaniske motorer bør kun gælde for brændstofindsprøjtningsfunktionen, såsom indstilling, tryk, hastighed, form osv.

Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer grupperingen af de pågældende motorer i samme familie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner.

Tilstedeværelse eller fravær af en elektronisk styreenhed (ECU) på motoren anses for at være et grundlæggende familiekriterium.

Mellem 70 % og 100 % af det største slagvolumen i motorfamilien for motorer med et enhedsslagvolumen på < 0,75 dm3.

Mellem 85 % og 100 % af det største slagvolumen i motorfamilien for motorer med et enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3.

Ud over de parametre, der er anført i punkt 3.1, kan fabrikanten indføre yderligere kriterier, der gør det muligt at definere en motorfamilie af mere begrænset omfang. Disse parametre skal ikke nødvendigvis være parametre, der har indflydelse på emissionsniveauet.

I tilfælde af anordninger eller karakteristika, der ikke er anført i punkt 3.1, men som har stor indflydelse på emissionsniveauet, skal sådant udstyr identificeres af fabrikanten ud fra et velbegrundet teknisk skøn og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene, som kan forårsage emissionsændringer. Dette skal tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til udstødningsemission indgår i samme motorfamilie. Disse tilfælde skal identificeres af fabrikanten og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

En motorfamilie er karakteriseret ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i familien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 3.1, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den typegodkendende myndighed. Da valget af motorfamilie har væsentlige følger for motorens udstødning, indeholder punkt 2.1 yderligere oplysninger (ændringsserie 03 til regulativ nr. 96), der er nyttige for fabrikanten og den typegodkendende myndighed ved vurderingen af motorfamilie og valg af stammotor.

Hvis tallene for nettoeffekt og brændstofforbrug for den i punkt 3 omhandlede anden og/eller tredje motor ikke opfylder kravene i punkt 4 ovenfor, anses produktionen ikke for at opfylde dette regulativ krav, og bestemmelsen i dette regulativs punkt 7 tages i anvendelse.

De korrigerede værdier, der måles for motoren i stikprøven, må ikke afvige med mere end de værdier, der er angivet i nedenstående tabel, og med mere end ± 10 procent for specifikt brændstofforbrug.

Der foretages målinger ved et sådant antal omdrejningshastigheder, at det er muligt at fastlægge kurverne for effekt, drejningsmoment og specifikt brændstofforbrug korrekt mellem den af fabrikanten anbefalede laveste og højeste hastighed som defineret i punkt 2.9 og 2.11 i dette regulativ.

BILAG 7

TEKNISKE DATA FOR REFERENCEBRÆNDSTOFFER

1. Tekniske data for lpg-referencebrændstoffer

Parametre Enhed Grænseværdier brændstof A Grænseværdier brændstof B Prøvningsmetode Min. Maks. Min. Maks. Motoroktantal 1 92,5 (1) 92,5 EN 589, bilag B Sammensætning: C3-indhold % vol. 48 52 83 87 C4-indhold % vol. 48 52 13 17 ISO 7941 Olefiner % vol. 12 14 Fordampningsrest maks. 10 50 50 NFM 41-015 Totalt svovlindhold ppm-masse (1) 50 50 EN 24260 Hydrogensulfid — ingen ingen ISO 8819. Kobberstrimmelkorrosion klassificering klasse 1 klasse 1 ISO 6251 (2) Vand ved 0 °C fri fri visuel inspektion

2. Tekniske data for ng-referencebrændstoffer

På det europæiske marked sælges to brændstoftyper:

— Brændstoffer i H-området, hvor referencebrændstofferne GR og G23 ligger højest og lavest

— Brændstoffer i L-området, hvor referencebrændstofferne G23 og G25 ligger højest og lavest.

Specifikationerne for referencebrændstofferne GR, G23 og G25 er givet nedenfor:

Referencebrændstof GR Variabler Enheder Grundlag Grænser Prøvningsmetode Min. Maks. Sammensætning: Methan 87 84 89 Ethan 13 11 15 Rest (3) mol-% — — 1 ISO 6974 Svovlindhold mg/m3 (4) — — 10 ISO 6326-5





Referencebrændstof G23 Variabler Enheder Grundlag Grænser Prøvningsmetode Min. Maks. Sammensætning: Methan 92,5 91,5 93,5 Rest (5) mol-% — — 1 ISO 6974 N2 7,5 6,5 8,5 Svovlindhold mg/m3 (6) — — 10 ISO 6326-5





Referencebrændstof G25 Variabler Enheder Grundlag Grænser Prøvningsmetode Min. Maks. Sammensætning: Methan 86 84 88 Rest (7) mol-% — — 1 ISO 6974 N2 14 12 16 Svovlindhold mg/m3 (8) — — 10 ISO 6326-5

3. Referencebrændstof for motorer med styret tænding

Parameter Enhed Grænseværdier (9) Prøvningsmetode Offentliggørelse Min. Max. Research-oktantal (RON) 95,0 — EN 25164 1993 Motoroktantal (MON) 85,0 — EN 25163 1993 Massefylde ved 15 °C kg/m3 748 775 ISO 3675 1995 Reid-damptryk kPa 56,0 95,0 EN 12 1993 Destillation: — begyndelseskogepunkt °C 24 40 EN-ISO 3405 1988 — fordampet ved 100 °C % v/v 49,0 57,0 EN-ISO 3405 1988 — fordampet ved 150 °C % v/v 81,0 87,0 EN-ISO 3405 1988 — slutkogepunkt °C 190 215 EN-ISO 3405 1988 Rest % — 2 EN-ISO 3405 Carbonhydridanalyse: — olefiner % v/v — 10 ASTM D 1319 1995 — aromater % v/v 28,0 40,0 ASTM D 1319 1995 — benzen % v/v — 1,0 pr. EN 12177 1998 — mættede forbindelser — Rest ASTM D 1319 1995 Carbon/hydrogen-forhold Rapportering Rapportering Oxidationsstabilitet (10) mn. 480 — EN-ISO 7536 1996 Oxygenindhold % m/m — 2,3 EN 1601 1997 Harpiks mg/ml — 0,04 EN-ISO 6246 1997 Svovlindhold (11) mg/kg — 100 pr. EN-ISO 14596 1998 Kobberkorrosion ved 50 °C — 1 EN-ISO 2160 1995 Blyindhold g/l — 0,005 EN 237 1996 Fosforindhold g/l — 0,0013 ASTM D 3231 1994

4. Referencebrændstof for motorer med kompressionstænding (1)

Tabel 1 (12) (22)

Landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner — Referencebrændstof til forbrændingsmotorer med kompressionstænding, der er typegodkendt i henhold til grænseværdierne for effektområde D til G

Grænseværdier og enheder (13) Prøvningsmetode Cetantal (15) Min. 45 (18) Maks. 50 ISO 5165 Massefylde ved 15 °C Min. 835 kg/m3 Maks. 845 kg/m3 (21) ISO 3675, ASTM D 4052 Destillation (14) — 95 procentpoint Maks. 370 °C ISO 3405 Viskositet ved 40 °C Min. 2,5 mm2/s Maks. 3,5 mm2/s ISO 3104 Svovlindhold Min. 0,1 masseprocent (20) Maks. 0,2 masseprocent (19) ISO 8754, EN 24260 Flammepunkt Min. 55 °C ISO 2719 Koldfilterpunkt (CFPP) Min. — Maks. + 5 °C EN 116 Kobberkorrosion Maks. 1 ISO 2160 Carbonrest efter Conradson (10 % destillationsrest) Maks. 0,3 masseprocent ISO 10370 Askeindhold Maks. 0,01 masseprocent ASTM D 482 (23) Vandindhold Maks. 0,05 masseprocent ASTM D 95, D 1744 Syretal (stærk syre) Min. 0,20 mg KOH/g Oxidationsstabilitet (16) Maks. 2,5 mg/100 ml ASTM D 2274 Additiver (17)





Tabel 2

Landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner — Referencebrændstof til forbrændingsmotorer med kompressionstænding, der er typegodkendt i henhold til grænseværdierne for effektområde H til K

Parametre Enhed Grænseværdier (24) Prøvningsmetode Min. Maks. Cetantal (25) 52,0 54,0 pr. EN-ISO 5165 Massefylde ved 15 °C kg/m3 833 837 EN-ISO 3675 Destillation: 50 %-punkt °C 245 — EN-ISO 3405 95 %-punkt °C 345 350 EN-ISO 3405 Slutkogepunkt °C — 370 EN-ISO 3405 Flammepunkt °C 55 — EN 22719 Koldfilterpunkt (CFPP) °C — – 5 EN 116 Viskositet ved 40 °C mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 Polycykliske aromatiske kulbrinter % m/m 3,0 6,0 ISO 391 Svovlindhold (26) mg/kg — 300 ASTM D 5453 Kobberkorrosion — klasse 1 EN-ISO 2160 Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest) % m/m — 0,2 EN-ISO 10370 Askeindhold % m/m — 0,01 EN-ISO 6245 Vandindhold % m/m — 0,05 EN-ISO 12937 Syretal (stærk syre) mg KOH/g — 0,02 ASTM D 974 Oxidationsstabilitet (27) mg/ml — 0,025 EN-ISO 12205





Tabel 3

Landbrugs- og skovbrugstraktorer og mobile ikke-vejgående maskiner — Referencebrændstof til forbrændingsmotorer med kompressionstænding, der er typegodkendt i henhold til grænseværdierne for effektområde L til R

Parametre Enhed Grænseværdier (28) Prøvningsmetode Min. Maks. Cetantal (29) 54,0 EN-ISO 5165 Massefylde ved 15 °C kg/m3 833 865 EN-ISO 3675 Destillation: 50 %-punkt °C 245 — EN-ISO 3405 95 %-punkt °C 345 350 EN-ISO 3405 Slutkogepunkt °C — 370 EN-ISO 3405 Flammepunkt °C 55 — EN 22719 Koldfilterpunkt (CFPP) °C — – 5 EN 116 Viskositet ved 40 °C mm2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104 Polycykliske aromatiske kulbrinter % m/m 3,0 6,0 ISO 391 Svovlindhold (30) mg/kg — 10 ASTM D 5453 Kobberkorrosion — klasse 1 EN-ISO 2160 Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest) % m/m — 0,2 EN-ISO 10370 Askeindhold % m/m — 0,01 EN-ISO 6245 Vandindhold % m/m — 0,02 EN-ISO 12937 Syretal (stærk syre) mg KOH/g — 0,02 ASTM D 974 Oxidationsstabilitet (31) mg/ml — 0,025 EN-ISO 12205 Smøreevne (diameter af HFRR-slidmærke ved 60 °C) μm — 400 CEC F-06-A-96 FAME Ikke tilladt

(1) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(2) Denne metode giver ikke nødvendigvis en nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne forbindelser alene med det formål at påvirke prøvningsmetoden er derfor forbudt.

(3) Inerte + C2+

(4) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(5) Inerte (forskellig fra N2) + C2/C2+

(6) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(7) Inerte (forskellig fra N2) + C2 /C2+

(8) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(9) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(10) Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som normalt anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes.

(11) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes, indberettes.

(12) Hvis en motors eller et køretøjs termiske virkningsgrad skal beregnes, kan brændstoffets brændværdi beregnes af:

Specifik energi (brændværdi) (netto) MJ/kg = (46,423 – 8,792 * d2 + 3,17 * d) * (1 – (x + y + s)) + 9,42 * s – 2,499 * x

hvor:

d = er massefylden ved 288 K (15 °C) x = er vandindholdet i massebrøk (%/100) y = er askeindholdet i massebrøk (%/100) s = er svovlindholdet i massebrøk (%/100).

(13) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Ved fastsættelse af deres grænseværdier er retningslinjerne i ISO 4259 om fastlæggelse af grundlaget for bestemmelse af olieprodukters kvalitet blevet anvendt, og ved fastsættelse af en minimumsværdi er der taget udgangspunkt i en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).

Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(14) Tallene viser de fordampede mængder (% genvinding + % tab).

(15) Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et interval på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

(16) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.

(17) Dette brændstof skal være baseret på straight-run og krakdestillater af kulbrinter; afsvovling er tilladt. Det må ikke indeholde metaladditiver eller cetanforbedrende additiver.

(18) Lavere værdier er tilladt, i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs cetantal skal angives i rapporten.

(19) Højere værdier er tilladt, i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs svovlindhold skal registreres.

(20) Revurderes løbende på baggrund af markedstendenserne. Når ansøgeren anmoder om en førstegangsgodkendelse af en motor uden efterbehandling af udstødningsgassen, tillades på ansøgerens anmodning et mindste svovlindhold på 0,050 masseprocent, og den målte partikelkoncentration skal i så fald korrigeres opad til den gennemsnitsværdi, der nominelt er angivet for brændstoffets svovlindhold (0,150 masseprocent) efter nedenstående ligning:

PTadj = PT + [SFC * 0,0917 * (NSLF – FSF)]

hvor:

PTadj = justeret PT-værdi (g/kWh) PT = målt vægtet specifik emissionsværdi for partikelemission (g/kWh) SFC = vægtet specifikt brændstofforbrug (g/kWh) beregnet efter nedenstående formel NSLF = gennemsnitligt nominelt svovlindhold i massebrøk (dvs. 0,15 %/100) FSF = brændstoffets svovlindhold i massebrøk (%/100)

Ligning til beregning af vægtet specifikt brændstofforbrug:

hvor:

Pi = Pm,i + PAE,i

Med henblik på vurdering af produktionens overensstemmelse i henhold til punkt 6 i dette regulativ skal forskrifterne opfyldes ved anvendelse af referencebrændstof med et svovlindhold, som ikke afviger fra minimums-/maksimumsniveauet på 0,1/0,2 masseprocent.

(21) Højere værdier er tilladt (op til 855 kg/m3), i hvilket tilfælde det anvendte referencebrændstofs massefylde skal registreres. Med henblik på vurdering af produktionens overensstemmelse i henhold til punkt 6 i dette regulativ skal forskrifterne opfyldes ved anvendelse af referencebrændstof, som ikke afviger fra minimums-/maksimumsniveauet på 835/845 kg/m3.

(22) Alle brændstoffets specifikationer og grænseværdier skal løbende revurderes på baggrund af markedsudviklingen.

(23) Erstattes med EN/ISO 6245 med virkning fra vedtagelsesdatoen.

(24) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).

Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(25) Det angivne interval for cetantal opfylder ikke kravet om et interval på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

(26) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til prøvningen, indberettes.

(27) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.

(28) De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).

Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(29) Det angivne interval for cetantal opfylder ikke kravet om et interval på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

(30) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type I-prøvning, angives.

(31) Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.