KONKLUSIONER VEDTAGET AF KULTURMINISTRENE FORSAMLET I RAADET, den 12. november 1992 for Faellesskabets indsats paa kulturomraadet (92/C 336/01)

1. Raadet og kulturministrene har med interesse noteret sig Kommissionens meddelelse »Nye perspektiver for Faellesskabets indsats paa kulturomraadet«, der bygger paa det store arbejde, som allerede er udfoert paa omraadet under overholdelse af principperne bag artiklerne om kulturspoergsmaal i Traktaten om Den Europaeiske Union, der blev undertegnet i Maastricht den 7. februar 1992. Meddelelsen har styrket dialogen mellem Raadet, Parlamentet og Kommissionen om retningslinjerne for Faellesskabets kulturindsats under hensyn til den fortsat fremherskende rolle, som medlemsstaterne skal spille paa omraadet, og den mere underordnede betydning, som Faellesskabet faar tildelt.

2. Det er vigtigt, at der fastlaegges nogle grundlaeggende bestemmelser, som kan give Kommissionen et klart arbejdsgrundlag for de forslag, den skal udarbejde med henblik paa ivaerksaettelsen af Traktaten om Den Europaeiske Union. I disse konklusioner rettes opmaerksomheden mod en raekke noeglespoergsmaal og strategier for Faellesskabets indsats paa kulturomraadet, uden at det naermere omfang af de enkelte aktiviteter fastlaegges.

3. Som omhandlet i Traktaten om Den Europaeiske Union, skal Faellesskabets indsats paa kulturomraadet respektere den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhaeve den faelles kulturarv. Dette forudsaetter en sammenhaengende strategi, som laegger vaegt paa foranstaltninger paa EF-plan, der skal fremme kulturaktiviteter med en europaeisk dimension i alle medlemsstaterne og tilskynde til samarbejde medlemsstaterne imellem.

Omfanget af Faellesskabets indsats paa kulturomraadet

4. Faellesskabet boer i denne henseende udbygge de eksisterende aktiviteter, som Kommissionen peger paa i sin meddelelse, herunder foranstaltninger inden for forskellige kulturelle sektorer saa som den audiovisuelle sektor, boeger og litteratur, kulturarven af baade bygnings vaerker og kunstgenstande, samt andre kulturelle udtryksformer. Fremtidige programmer kan isaer omfatte fremme af aktiviteterne inden for europaeiske kulturnet (1) af udoevende kunstnere og kulturelle institutioner som f.eks. museer, arkiver, biblioteker og mindesmaerker, tilskyndelse til erhvervslivets sponsorering af kunsten, samt udveksling og uddannelse af kulturarbejdere, oeget bevidsthed om forskellige kulturer og bevarelse af Faellesskabets sproglige mangfoldighed samt styrkelse af respekten for de faelles vaerdier.

5. Det er noedvendigt, at man paa europaeisk plan oeger virkningen af indsatsen paa kulturomraadet mest muligt inden for rammerne af de bevillinger, der med rimelighed kan forventes i fremtiden. Faellesskabets indsats skal i denne og andre sektorer holdes inden for de budgetmaessige rammer og underkastes en regelmaessig og streng evaluering. Indsatsen maa ikke fortraenge eller konkurrere med aktiviteter, der tilrettelaegges paa nationalt eller regionalt plan, men oege deres vaerdi og fremme udvekslingen mellem dem. Der skal laegges vaegt paa, at faellesskabsprogrammerne er gennemsigtige og tilgaengelige for alle europaeiske borgere, isaer de, der er vanskeligt stillet oekonomisk eller paa anden vis, og for de kulturelle organisationer.

6. Faellesskabets kulturindsats boer ligeledes koordineres med andre internationale foras. Raadet og ministrene, forsamlet i Raadet, har i resolutionen af 27. maj 1988 (2) om tilrettelaeggelsen af det fremtidige arbejde allerede aftalt, at de kan indbyde europaeiske lande, der ikke er medlemmer af Faellesskabet, og organisationer, som beskaeftiger sig med europaeisk kulturelt samarbejde, saerlig Europaraadet, til at deltage i saerlige kulturelle aktioner af faelles interesse. Kommissionen anmodes derfor om regelmaessigt at aflaegge rapport til Raadet (kultur) om de fremskridt, der er sket med hensyn til konkrete projekter.

Kulturelle aspekter af foranstaltninger i medfoer af forskellige traktatbestemmelser

7. I de seneste aar er der blevet taget stoerre hensyn til betydningen af foranstaltninger i medfoer af andre bestemmelser i Traktaten end bestemmelserne paa det kulturelle omraade. Dette boer goeres til fast praksis, og der boer i hvert enkelt tilfaelde saa tidligt som muligt i forberedelsesfasen tages hensyn til de kulturelle aspekter i forbindelse med alle nye foranstaltninger eller politikker.

8. Kulturministrene boer regelmaessigt overveje saadanne spoergsmaal af betydning for kulturen, der behandles af Raadet i dets andre sammensaetninger. Dette vil oege effektiviteten, koordineringen, gennemsigtigheden og tilgaengeligheden paa kulturomraadet og sikre, at den kulturelle sektor fuldt ud deltager i og drager nytte af faellesskabsforanstaltninger paa andre omraader (f.eks. strukturfonde, forskning, avanceret teknologi, uddannelse, turisme).

Kulturelt samarbejde med tredjelande

9. Samtidig med, at medlemsstaterne opretholder betydelige bilaterale og multilaterale kulturprogrammer, er der ogsaa en interesse i, at Faellesskabet i overensstemmelse med principperne i Traktaten om Den Europaeiske Union gennemfoerer aktioner paa kulturomraadet sammen med tredjelande i og uden for Europa. Der henvises nu saedvanligvis til kulturelt samarbejde i generelle aftaler med saadanne lande (herunder blandt de aftaler, der er indgaaet med lande uden for Europa, Lomé-konventionen og aftaler med forskellige lande i Latinamerika, Middelhavsomraadet og Asien). Det kulturelle samarbejde med EFTA-landene vil formentlig blive udvidet efter ratificeringen af Aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdssomraade, der indeholder en erklaering om styrkelse af de kulturelle forbindelser. Der boer goeres en saerlig indsats over for landene i Central- og OEsteuropa i en tid, der er praeget af manglende stabilitet og vanskelig oekonomisk omstilling i alle de paagaeldende lande. Kulturby-programmet kan spille en saerlig rolle. En saadan indsats paa kulturomraadet fra Faellesskabets side vil oege behovet for samarbejde med internationale fora som omhandlet ovenfor.

Udarbejdelse af planlagte og strukturerede programmer

10. Af hensyn til klarheden og sammenhaengen anmodes Kommissionen om en gang om aaret at fremlaegge en skitse til sit forslag til de initiativer, der skal tages, og de afgoerelser, der skal traeffes i loebet af det kommende aar, med henblik paa droeftelse i Kulturudvalget.

11. Raadet og ministrene noterer sig det arbejde, der er i gang, herunder

- MEDIA-programmet, der er en del af Faellesskabets politik paa det audiovisuelle omraade

- den europaeiske oplysningskampagne om boeger og laesning, der snart vil blive indledt, og haandskrevet arbejde paa syreholdigt papir og brug af lagringsstabilt papir

- yderligere udvikling af erhvervslivets kunstsponsorering

- udvikling af netvaerk paa kulturomraadet

- overvejelse om hvorvidt oeget samordning af medlemsstaternes arkivpolitik og -praksis er oenskelig

- udvikling og vedtagelse af EF-stoette til oversaettelser med hovedvaegt paa oversaettelser fra de mindre udbredte europaeiske sprog.

12. Med hensyn til de foranstaltninger, der skal udvikles, ser de yderligere frem til at modtage meddelelser eller debatoplaeg fra Kommissionen om

- kulturarven (baade bygninger og kunstgenstande)

- en oversigt over de faellesskabspolitikker, der har indflydelse paa kulturen

- kulturelt samarbejde med tredjelande og internationale fora

- styrkelse af dialogen om kulturelle spoergsmaal med offentlige myndigheder og erhvervsinteresser

- udvikling og udveksling af en strategi paa omraadet for kunstnerisk og litteraer produktion.

13. Kommissionen boer forelaegge forslag til planlagte og strukturerede programmer, som goer det muligt at udvikle kulturelle foranstaltninger, der fremmer Det Europaeiske Faellesskabs maalsaetninger, supplerer medlemsstaternes foranstaltninger og isaer opmuntrer til stoerre forstaaelse af og respekt for andre landes kultur og vaerdier.

(1) Resolution af 14. november 1991 (EFT nr. C 314 af 5. 12. 1991).

(2) EFT nr. C 197 af 27. 7. 1988.