1.

Beskrivelser på højt niveau af trusler og tilknyttede sårbarheder eller angrebsmetoder er anført i tabel A1. Tabel A1 Liste over sårbarheder eller angrebsmetoder i forbindelse med trusler Beskrivelse af sårbarhed/trussel på højt niveau og underniveau Eksempel på sårbarhed eller angrebsmetode 4.3.1. Trusler fra backend-servere mod køretøjer i drift 1 Backend-servere anvendes som et middel til at angribe et køretøj eller udtrække data fra det 1.1 Misbrug af privilegier blandt ansatte (insiderangreb) 1.2 Uautoriseret internetadgang til serveren (f.eks. via bagdøre, sikkerhedshuller i systemsoftware, SQL-angreb eller andre midler) 1.3 Uautoriseret fysisk adgang til serveren (f.eks. vha. USB-nøgler eller andre medier, der er forbundet med serveren) 2 Tjenester fra backend-serveren bliver afbrudt og påvirker driften af et køretøj 2.1 Angreb på backend-serveren stopper driften af serveren, f.eks. kan angrebet forhindre serveren i at interagere med køretøjer og levere de nødvendige tjenester 3 Data vedrørende køretøjet på backend-servere går tabt eller kompromitteres (»databrud«) 3.1 Misbrug af privilegier blandt ansatte (insiderangreb) 3.2 Tab af oplysninger i skyen. Følsomme data kan gå tabt på grund af angreb eller ulykker, når data lagres af tredjepartsudbydere af cloudtjenester 3.3 Uautoriseret internetadgang til serveren (f.eks. via bagdøre, sikkerhedshuller i systemsoftware, SQL-angreb eller andre midler) 3.4 Uautoriseret fysisk adgang til serveren (f.eks. vha. USB-nøgler eller andre medier, der er forbundet med serveren) 3.5 Informationsbrud via utilsigtet udveksling af data (f.eks. administratorfejl) 4.3.2. Trusler mod køretøjer via deres kommunikationskanaler 4 Spoofing af meddelelser eller data modtaget af køretøjet 4.1 Spoofing af meddelelser ved anvendelse af falsk identitet ( f.eks. 802.11p V2X under platooning, GNSS-meddelelser mm.) 4.2 Sybil-angreb (med henblik på at spoofe andre køretøjer og få det til at se ud som om, der er mange køretøjer på vejen) 5 Kommunikationskanaler anvendes til uautoriseret manipulation, sletning eller andre ændringer af kode/data i køretøjet 5.1 Kommunikationskanaler gør det muligt at indsætte koder, f.eks. kan manipulerede binære softwarefiler indsættes i kommunikationsstrømmen 5.2 Kommunikationskanaler gør det muligt at manipulere med data/kode i køretøjet 5.3 Kommunikationskanaler gør det muligt at overskrive data/kode i køretøjet 5.4 Kommunikationskanaler gør det muligt at slette data/kode i køretøjet 5.5 Kommunikationskanaler gør det muligt at introducere data/kode i køretøjet (skrive datakode) 6 Kommunikationskanaler accepterer usikre/upålidelige beskeder eller er sårbare over for session hijacking/replay-angreb 6.1 Accept af oplysninger fra en upålidelig eller usikker kilde 6.2 Man in the middle-angreb/session hijacking 6.3 Replay-angreb, f.eks. et angreb mod en kommunikationsgateway, gør det muligt for angriberen at nedklassificere software fra gatewayens ECU eller firmware 7 Oplysninger kan nemt videregives, f.eks. gennem aflytning af kommunikation eller uautoriseret adgang til følsomme filer eller mapper 7.1 Opsnapning af oplysninger/forstyrrende stråling/overvågning af kommunikation 7.2 Opnåelse af uautoriseret adgang til filer eller data 8 Denial of service-angreb via kommunikationskanaler med henblik på at forstyrre køretøjets drift 8.1 Afsendelse af en stor mængde unyttige data til køretøjets informationssystem, så det ikke er i stand til at levere tjenester på normal vis 8.2 Black hole-angreb, angriberen er i stand til at blokere for meddelelser mellem køretøjerne for at forstyrre kommunikationen mellem køretøjer 9 En ikkeprivilegeret bruger kan få privilegeret adgang til køretøjssystemerne 9.1 En ikkeprivilegeret bruger kan få privilegeret adgang, f.eks. root-adgang 10 Virus skjult i kommunikationsmedier kan inficere køretøjssystemerne 10.1 Virus skjult i kommunikationsmedier inficerer køretøjssystemerne 11 Meddelelser, der modtages af køretøjet (f.eks. X2V eller diagnosemeddelelser), eller som overføres i selve køretøjet, indeholder skadeligt indhold 11.1 Skadelige interne meddelelser (f.eks. CAN) 11.2 Skadelige V2X-meddelelser , f.eks. meddelelser fra infrastrukturen til køretøjet eller køretøjer imellem (f.eks. CAM, DENM) 11.3 Skadelige diagnosemeddelelser 11.4 Skadelige fortrolige meddelelser (f.eks. meddelelser, der normalt sendes fra OEM eller komponent-/system-/funktions-leverandører) 4.3.3. Trusler mod køretøjer i forbindelse med opdateringsprocedurer 12 Misbrug eller kompromittering af opdateringsprocedurer 12.1 Kompromittering af trådløse softwareopdateringsprocesser. Dette omfatter forfalskning af programmet til systemopdatering eller firmware 12.2 Kompromittering af lokale/fysiske softwareopdateringsprocesser. Dette omfatter forfalskning af programmet til systemopdatering eller firmware 12.3 Softwaren manipuleres før opdateringsprocessen (og er derfor beskadiget), men opdateringsprocessen er intakt. 12.4 Kompromittering af softwareudbyderens kryptografiske nøgler med henblik på at gøre det muligt at foretage en ugyldig opdatering 13 Det er muligt at nægte gyldige opdateringer 13.1 Denial of Service-angreb mod opdateringsserveren eller netværket for at forhindre udrulningen af kritiske softwareopdateringer og/eller frigivelsen af kundespecifikke funktioner 4.3.4. Trusler mod køretøjer via utilsigtede menneskelige aktiviteter, der fremmer et cyberangreb 15 Legitime aktører kan foretage handlinger, der uforvarende kan lette et cyberangreb 15.1 Uskyldigt offer (f.eks. ejer, bruger eller vedligeholdelsesingeniør), der bliver narret til at foretage en handling og utilsigtet uploade malware eller muliggøre et angreb 15.2 De definerede sikkerhedsprocedurer bliver ikke fulgt 4.3.5. Trusler mod køretøjer via ekstern konnektivitet og eksterne forbindelser 16 Manipulation af køretøjsfunktionernes konnektivitet gør det muligt at gennemføre et cyberangreb. Dette kan omfatte telematik, systemer, der muliggør fjerndrift og systemer, der anvender trådløs kommunikation med kort rækkevidde 16.1 Manipulation af funktioner, der er designet til at fjernbetjene systemer , som f.eks. bilnøgler med fjernbetjening, startspærre og ladestationer 16.2 Manipulation af køretøjstelematik (f.eks. manipulation af temperaturmåling af følsomme varer, fjernåbning af døre til lastrum) 16.3 Interferens med trådløse systemer med kort rækkevidde eller sensorer 17 Hostet software fra tredjepartsleverandører, f.eks. underholdningsapplikationer, anvendes som et middel til at angribe køretøjssystemer 17.1 Beskadigede applikationer, eller applikationer med lav softwaresikkerhed, anvendes som et middel til at angribe køretøjssystemer 18 Udstyr forbundet med eksterne grænseflader, f.eks. USB-porte, OBD-port, anvendt som et middel til at angribe køretøjssystemer 18.1 Eksterne grænseflader såsom USB-porte eller andre porte anvendes som et angrebspunkt, f.eks. gennem indsættelse af koder 18.2 Medier, der er inficeret med et virus, forbindes til et køretøjssystem 18.3 Adgang via diagnosticering (f.eks. dongles i OBD-porte) anvendes til at fremme et angreb, dvs. manipulere køretøjsparametre (direkte eller indirekte) 4.3.6. Trusler mod køretøjsdata/kode 19 Udtrækning af køretøjets data/kode 19.1 Udtrækning af copyright eller ophavsretligt beskyttet software fra køretøjssystemer (plagiering) 19.2 Uautoriseret adgang til ejerens personoplysninger, f.eks. personidentitet, oplysninger om betalingskonti, adressebog, geografisk placering, køretøjets elektroniske ID osv. 19.3 Udtrækning af krypteringsnøgler 20 Manipulation af køretøjets data/kode 20.1 Ulovlig/uautoriseret ændring af køretøjets elektroniske ID 20.2 Identitetsbedrageri, f.eks. når en bruger ønsker at vise en anden identitet ved kommunikation med vejafgiftssystemer, backend-servere hos fabrikanten 20.3 Handlinger, der foretages for at omgå overvågningssystemer (f.eks. hacking/manipulation/blokering af meddelelser såsom ODR Tracker data, eller antal kørsler) 20.4 Datamanipulation med henblik på at forfalske kørselsdata (f.eks. kilometerstand, hastighed, vejvisning mm.) 20.5 Uautoriserede ændringer af systemdiagnosedata 21 Sletning af data/kode 21.1 Uautoriseret sletning/manipulation af systemhændelseslog 22 Introduktion af malware 22.2 Introduktion af skadelig software eller ondsindet softwareaktivitet 23 Introduktion af ny software eller overskrivning af eksisterende software 23.1 Forfalskning af software til køretøjskontrolsystemer eller informationssystemer 24 Forstyrrelse af systemer eller operationer 24.1 Denial of Service, der f.eks. kan udløses på det interne netværk ved at oversvømme en CAN-bus eller ved at fremprovokere fejl på en ECU via et højt antal beskeder 25 Manipulation af køretøjsparametre 25.1 Uautoriseret adgang med henblik på forfalskning af konfigurationsparametre for nøglefunktioner i køretøjet, som f.eks. bremsedata, grænseværdi for udløsning af airbag osv. 25.2 Uautoriseret adgang med henblik på forfalskning af ladeparametre, som f.eks. ladespænding, ladeeffekt, batteritemperatur osv. 4.3.7. Potentielle sårbarheder, der kan udnyttes, hvis de ikke er tilstrækkeligt beskyttede eller hærdede 26 Kryptografiske teknologier kan kompromitteres eller anvendes i utilstrækkelig grad 26.1 En kombination af kortvarige krypteringsnøgler og en lang gyldighedsperiode gør det muligt for angriberen at bryde krypteringen 26.2 Utilstrækkelig brug af kryptografiske algoritmer til beskyttelse af følsomme systemer 26.3 Anvendelse af allerede eller snart forældede krypteringsalgoritmer 27 Dele eller leveringer kan kompromitteres for at gøre det muligt at angribe køretøjet 27.1 Hardware eller software, som er designet til at muliggøre et angreb eller som ikke opfylder konstruktionskriterierne for at standse et angreb 28 Software eller hardwareudvikling skaber sårbarheder 28.1 Softwarefejl. Tilstedeværelsen af softwarefejl kan være et grundlag for en potentiel udnyttelse af sårbarheder. Dette gælder især, hvis softwaren ikke er blevet testet for at kontrollere, at den ikke er behæftet med kendt dårlig kode/fejl, således at risikoen for tilstedeværelsen af sådanne reduceres 28.2 Brug af elementer fra udviklingsfasen (f.eks. fejlfindingsporte, JTAG-porte, mikroprocessorer, udviklingscertifikater, udviklingspasswords osv.) kan give adgang til ECU'er eller give angribere mulighed for at få større privilegier 29 Netværksudforming skaber sårbarheder 29.1 Overflødige åbne internetporte som giver adgang til netværkssystemer 29.2 Omgåelse af netværksadskillelse med henblik på at opnå kontrol. Et specifikt eksempel herpå er brugen af ubeskyttede gateways eller adgangspunkter (f.eks. gateways mellem lastbil og påhængskøretøj) for at omgå beskyttelse og få adgang til andre netværkssegmenter med henblik på at udføre ondsindede handlinger, som f.eks. afsendelse af vilkårlige CAN-bus-beskeder 31 Utilsigtet overførsel af data kan forekomme 31.1 Informationsbrud. Personlige data kan lækkes ved ejer- eller brugerskift (dvs. bilen sælges eller bruges som udlejningsbil med nye lejere) 32 Fysisk manipulation af systemer kan muliggøre angreb 32.1 Manipulation af elektronisk hardware, dvs. uautoriseret elektronisk hardware tilføjet til køretøj for at muliggøre »man-in-the-middle«-angreb Udskiftning af autoriseret elektronisk hardware (f.eks. sensorer) med uautoriseret elektronisk hardware Manipulation af oplysninger indsamlet af en sensor (f.eks. anvendelse af en magnet til at forstyrre Hall-effekt-føleren, der er forbundet med gearkassen)