RESOLUTION VEDTAGET AF RÅDET OG AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET af 23. oktober 1995 om uddannelsessystemernes indsats for at løse problemerne i forbindelse med racisme og fremmedhad (95/C 312/01)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

1. som henviser til de konklusioner om racisme og fremmedhad, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd på Korfu den 24. og 25. juni 1994, i Essen den 9. og 10. december 1994 og i Cannes den 26. og 27. juni 1995,

2. som henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender) den 12. juni 1995 vedrørende henstillingerne i den endelige rapport af 5. maj 1995 fra Den Rådgivende Kommission for Bekæmpelse af Racisme og Fremmedhad, der blev nedsat ved mandat fra Det Europæiske Råd på Korfu, særlig kapitel III, afsnit A, som indeholder rapporten fra Underkommissionen vedrørende Undervisning og Uddannelse, og

som tager følgende i betragtning:

3. Den fortsatte eksistens af racistiske og fremmedfjendske holdninger nedbryder den sociale samhørighed, hvis styrkelse er et af Den Europæiske Unions mål,

4. Europa-Parlamentet og Rådet har gentagne gange erkendt, at uddannelsen spiller en afgørende rolle for at forebygge og udrydde racistiske og fremmedfjendske fordomme og holdninger,

5. Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet understregede i deres resolution af 29. maj 1990 betydningen af ungdoms- og uddannelsespolitikker i bekæmpelsen af racisme og fremmedhad,

6. Det Europæiske Råd i Cannes konstaterede betydningen af det arbejde, der er udført i Rådets forskellige instanser og af den rådgivende kommission, og pålagde sidstnævnte at fortsætte sit arbejde for i nært samarbejde med Europarådet at undersøge, om det vil være hensigtsmæssigt at oprette et europæisk center til overvågning af racistiske og fremmedfjendske fænomener,

7. Rådet anførte i sine konklusioner af 30. maj 1995, at de af den rådgivende kommission for racisme og fremmedhad foreslåede foranstaltninger bør undersøges nærmere under drøftelserne i Rådet i dets forskellige sammensætninger, bl.a. på undervisningsministrenes samlinger,

8. Rådet pålagde i overensstemmelse med disse konklusioner på samlingen den 12. juni 1995 de kompetente instanser og organer at undersøge, hvordan den rådgivende kommissions forslag og henstillinger vil kunne gennemføres, og henstillede til de pågældende organer at tage behørigt hensyn til de forslag, som de finder særlig interessante,

9. Rådet havde på samlingen den 5. december 1994 en første drøftelse af de aspekter i Den Europæiske Unions samlede strategi med henblik på bekæmpelse af racisme og fremmedhad, der har relation til uddannelse,

10. grundlaget for alle aktioner under SOCRATES-programmet er princippet om lige muligheder, og i programmets kapitel II, aktion 2, henvises der til fællesskabsstøtten til tværnationale projekter, der omfatter uddannelse af børn af vandrende arbejdstagere, børn, hvis forældre har skiftende arbejdssted, omrejsende folk og sigøjnere, samt uddannelse på tværs af kulturelle grænser,

11. 1995 er af De Forenede Nationer blevet erklæret for internationalt år for tolerance, og Europarådet har på grundlag af Wien-erklæringen af 9. oktober 1993 og som opfølgning af den resolution, der blev vedtaget af Madrid-konferencen af europæiske undervisningsministre den 23. og 24. marts 1994 om uddannelse i demokrati, menneskerettigheder og tolerance, besluttet i løbet af 1995 som led i sin handlingsplan at gennemføre en europæisk kampagne mod racisme, fremmedhad, antisemitisme og intolerance,

VEDTAGER FØLGENDE RESOLUTION:

I. Almindelige betragtninger

Uddannelse og erhvervsuddannelse spiller en stor rolle i strategierne til bekæmpelse af racisme og fremmedhad på lokalt, nationalt og europæisk plan.

Uddannelsessystemernes grundlæggende opgave er at medvirke til at udbrede respekten for alle mennesker uden hensyn til deres kulturelle baggrund eller tro. Endvidere kan de yde et enestående bidrag til udbredelsen af kendskabet til den europæiske kulturelle mangfoldighed.

En udbygning af undervisningen, særlig i historie og humaniora, kan skærpe bevidstheden om Europas kulturelle mangfoldighed og eliminere fordomme.

I henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention og international lovgivning, navnlig artikel 2 i konventionen om børns rettigheder, har alle børn uanset deres forældres situation ret til en grunduddannelse.

II. Uddannelsessystemernes rolle i forbindelse med bekæmpelsen af racistiske og fremmedfjendtlige holdninger

Den Europæiske Union bygger på en politisk, kulturel og sproglig pluralisme, som har medvirket til, at forskelligartetheden omfattes med respekt og anses for en værdi. Pluralismen betragtes således både i uddannelsesmiljøet og i sociale og politiske kredse mere og mere som en berigende faktor og som et særkende for borgernes Europa.

Et mål for kvaliteten af uddannelsessystemerne i et pluralistisk samfund er deres evne til at fremme elevernes og de studerendes sociale integration. Et uddannelsessystem af høj kvalitet bør derfor først og fremmest tage sigte på at fremme lige muligheder for alle.

Med henblik herpå bør de europæiske uddannelsessystemer fortsætte og øge deres bestræbelser på at formidle værdier, der fører til solidariske og tolerante holdninger og respekt for demokratiet og menneskerettighederne.

Uddannelsessystemer kan yde et væsentligt bidrag til at fremme en respektfuld, tolerant og solidarisk indstilling til personer eller samfund af forskellig etnisk og kulturel oprindelse eller religion i form af følgende foranstaltninger:

- anvendelse af didaktisk materiale (lærebøger, tekster, audiovisuelle hjælpemidler osv.), som afspejler det europæiske samfunds kulturelle mangfoldighed

- særlige integrationsinitiativer beregnet på elever og studerende, der på grund af deres sociale situation er tilbøjelige til at ligge under for racistisk og/eller fremmedfjendsk indflydelse. Der bør især gennemføres særprogrammer i områder, hvor forekomsten af social udstødelse er særlig hyppig

- udbygning af visse uddannelser, som kan medvirke til at skabe større forståelse for de forhold, der karakteriserer det multikulturelle samfund, navnlig historie, humaniora og sprogundervisning

- tilskyndelse til partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og mellem deres elever med det formål at fremme aktiviteter, der vil kunne bremse udbredelsen af racistiske og fremmedfjendske holdninger.

Lærerens rolle er af altafgørende betydning for elevernes holdningsdannelse lige fra de første skoleår. De nye udfordringer i forbindelse med undervisning af børn med meget forskellig social og kulturel baggrund stiller store faglige krav til lærerne. I denne sammenhæng er samarbejdet mellem medlemsstaterne om uddannelse og udvikling af nuværende og fremtidige lærere et område af afgørende betydning.

Udveksling af erfaringer med henblik på at drage fordel af de kulturelle forskelle mellem uddannelsesinstitutionerne bidrager til et forbedret samarbejde på uddannelsesområdet.

Der påhviler skolernes ledelse en meget vigtig rolle i forbindelse med fremme af anerkendelsen af og respekten for andre kulturer. Skolerne kan imidlertid ikke løse disse problemer alene. Der er derfor behov for et samarbejde mellem skolerne og deres omgivelser. Uddannelsesinstitutioner, navnlig skoler, kan fremme partnerskaber med repræsentanter for forældre, lærere og elever og forbedre undervisningens kvalitet gennem forskellige skoleaktiviteter, så skolerne bliver et samlingspunkt for familier med forskellig baggrund.

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER

OPFORDRER som konklusion MEDLEMSSTATERNE TIL:

1. at stille uddannelse og erhvervsuddannelse af kvalitet til rådighed, således at alle børn kan udnytte deres evner og spille en rolle i samfundet,

2. at øge uddannelsessystemernes fleksibilitet, så de kan tage højde for komplicerede situationer og derved fremme pluralismen i studieplanerne,

3. at fremme fornyelser inden for undervisning og studieplaner, som medvirker til, at der lægges større vægt på værdier som fred, demokrati, respekt for og lighed mellem kulturerne, tolerance, samarbejde osv. og tilskynde til udarbejdelse af didaktisk materiale, som fremmer holdninger og værdier, der favoriserer forståelse og tolerance,

4. at fremme initiativer, som befordrer samarbejdet mellem skoler og det omgivende lokalsamfund,

TAGER TIL EFTERRETNING, at en meddelelse, som Kommissionen vil udarbejde om aktioner, der allerede er fuldført under nuværende EF-programmer samt mulighederne for fremtidige aktioner i forbindelse med bekæmpelsen af racisme og fremmedhad, vil indeholde et afsnit om uddannelse og erhvervsuddannelse;

OPFORDRER Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne

1. fuldt ud at udnytte og sikre sammenhængen mellem alle fællesskabsprogrammer til fremme af de uddannelsesmæssige aspekter i bekæmpelsen af racisme og fremmedhad, navnlig programmer som støtter initiativer i lokalsamfundet,

2. især at anvende de dele af SOCRATES-programmet, der er relevant for denne problemkreds, herunder partnerskaber mellem skoler, udveksling af erfaringer om interkulturelle forhold samt læreruddannelse,

3. at bidrage til erfaringsudvekslingen ved at indsamle og udbrede oplysninger om de europæiske uddannelsessystemers indsats for at bekæmpe racisme og fremmedhad og for at integrere mennesker med forskellig etnisk, kulturel og religiøs baggrund,

4. at sikre et effektivt samarbejde på uddannelsesområdet om bekæmpelse af racisme og fremmedhad mellem Fællesskabet og internationale organisationer, navnlig Europarådet.