ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ligestilling mellem kønnene

Ligestilling mellem kvinder og mænd i alle aldre er vigtig for bæredygtig udvikling. Det har en multiplikatoreffekt i forbindelse med udryddelse af fattigdom og er nøglen til at frigøre potentialet for udviklingen af demokratiske samfund baseret på menneskerettigheder, social retfærdighed og bæredygtighed. Ligestilling mellem kønnene er desuden positivt forbundet med øget velstand og stabilitet samt bedre resultater på områder som sundhed og uddannelse. EU og dets medlemsstater anerkender kvinder og børn som vigtige aktører i udvikling og forandring, herunder deres rolle i fredsopbygning og konfliktløsning og humanitær indsats.

Der er stadig mange kvinder og piger, der fortsat forholdes deres rettigheder, ressourcer og stemme. Ulighed mellem kønnene falder sammen med andre former for udstødelse. Fremme af kvinders og pigers stilling og ligestilling mellem kønnene kræver, at der arbejdes med drenge, mænd, piger og kvinder for at fremme forståelsen af rettigheder, ligestilling og roller i samfundet. Dette indebærer også samarbejde med centrale aktører i samfundet såsom lærere, religiøse ledere og ledere fra lokalsamfundet for at udrydde forskelsbehandling af piger og kvinder.

EU og dets medlemsstater vil sikre, at kønsperspektivet systematisk integreres i alle politikker som et vigtigt bidrag til en vellykket gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling. De vil fremskynde deres indsats for at opnå ligestilling og styrke kvinders stilling ved at uddybe partnerskaber med mange interessenter, styrke kapaciteten til kønsorienteret budgettering, planlægning og sikre kvinders og kvindeorganisationers aktive deltagelse i beslutningstagningen.
1.

i samordning med medlemsstaterne at udarbejde en handlingsplan for den kulturelle dimension af bæredygtig udvikling på EU-plan og integrere handlingsplanen i EU's gennemførelsesstrategi for 2030-dagsordenen. Handlingsplanen kan: a. sikre opfyldelse af SDG'erne på kulturområdet, fremme politikkohærens med henblik på bæredygtig udvikling og udnytte kulturens fulde potentiale til at fremme bæredygtighed b. bygge på det eksisterende arbejde, der er udført inden for rammerne af Rådets arbejdsplan på kulturområdet, især det arbejde, der skal udføres af en særlig gruppe, som arbejder efter den åbne koordinationsmetode, og den nye europæiske kulturdagsorden c. sikre sammenhæng mellem EU's kulturelle og kulturrelaterede foranstaltninger og tilgange for at maksimere bidraget fra den kulturelle dimension til opfyldelse af SDG'erne d. foreslå ændringer til eksisterende arbejde eller begynde nyt arbejde vedrørende kultur og bæredygtighed, alt efter hvad der er relevant e. anvende princippet om evidensbaseret politikudformning, hvis det er relevant.
8.

Disse praktiske ordninger og resolutionen vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse og koordinationen af medlemsstaternes holdninger forud for møderne i WADA, som blev vedtaget den 23. maj 2019, erstatter resolution 2011/C 372/02 vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse og koordinationen af EU's og dets medlemsstaters holdninger forud for møderne i WADA (1).
3.

EU-strategien for unge angiver specifikt en række elementer med hensyn til fastlæggelse af gennemførelsen af EU's ungdomsdialog, nemlig: a) Bygge på de seneste års erfaringer b) Tilstræbe en klarere og mere strømlinet proces c) Helst følge en arbejdscyklus på 18 måneder d) En tematisk prioritet pr. cyklus e) Dens arbejdsplan f) Fleksibilitet med hensyn til de aktører, der er med til at forvalte og koordinere EU's ungdomsdialog g) Fortsat opfølgning for at overvåge resultaternes kvalitet og den generelle indvirkning af hele processen h) Anerkendelse af de nationale arbejdsgruppers rolle. Der er tale om de enheder på medlemsstatsniveau, hvis opgave er at bidrage til tilrettelæggelsen af høringerne om og promoveringen og virkningen af dialogen med unge (2). I overensstemmelse med bestemmelserne i EU-strategien for unge tilskyndes »(m)edlemsstaterne (…) til at give unge mulighed for at deltage i alle faser af gennemførelsen af EU's ungdomsdialog ved bl.a. at give dem en ledende rolle i den nationale arbejdsgruppe i det nationale ungdomsråd« (3).
9.

De VEJLEDENDE MÅL for denne EU-arbejdsplan for sport (»EU-arbejdsplanen«) er: — at styrke integritets- og værdibaseret sport i EU — at styrke sportssektorens genopretning og modstandsdygtighed over for kriser under og efter covid-19-pandemien — at støtte en bæredygtig og evidensbaseret sportspolitik — at øge deltagelsen i sport og sundhedsfremmende fysisk aktivitet for at fremme en aktiv og miljøvenlig livsstil, social samhørighed og aktivt medborgerskab — gennem tværsektorielt samarbejde at sikre, at der på andre EU-politikområder er kendskab til det vigtige bidrag, som sport kan yde til Europas socialt og miljømæssigt bæredygtige vækst, digitalisering samt genopretning efter covid-19-pandemien og fremtidige modstandsdygtighed samt til at nå verdensmålene for bæredygtig udvikling — at styrke den internationale dimension af EU's sportspolitik, navnlig gennem udveksling og samarbejde med regeringer og interessenter uden for EU — at følge op på de tre tidligere EU-arbejdsplaner for sport og andre sportsrelaterede EU-dokumenter såsom Rådets konklusioner og resolutioner — at fortsætte med udvekslingen af viden og erfaringer mellem EU's medlemsstater og Kommissionen — at intensivere dialogen og samarbejdet på EU-plan med sportsbevægelsen og andre relevante interessenter og institutioner, både inden for og uden for sport og fysisk aktivitet — at støtte, hvis det er relevant, gennemførelsen af sportskapitlet i Erasmus+-programmet.
10.

Ungdomsarbejde i Europa står fortsat over for adskillige udfordringer: a) Begrebsramme: Ungdomsarbejde skal fortsat tilpasse sig ændringer i samfundet og i unges hverdag, ny viden og den politiske kontekst, samtidig med at det også er aktivt inkluderende og tilbyder alle unge lige muligheder. Der skal derfor udarbejdes en grundlæggende fælles forståelse og fælles principper. Det er også nødvendigt, at der findes sikre, tilgængelige, åbne og selvstyrende rum inden for ungdomsarbejde, at der foretages løbende overvejelser om metoder og innovation i praksis, at der analyseres tendenser og nye udviklinger, og at begrebsrammer, -strategier og -praksis tilpasses, hvis det er relevant sammen med partnere fra andre sektorer. Det er desuden afgørende at tage fat på globale tendenser såsom demografiske udfordringer, klimaændringer og digitalisering og at støtte udviklingen af innovative løsninger, intelligent og digitalt ungdomsarbejde b) Kompetencer: Det er vigtigt at afsætte tilstrækkelige ressourcer til en løbende udvikling af ungdomsarbejde. Uddannelse af høj kvalitet og praktisk støtte til ungdomsarbejdere i hele EU er en forudsætning for at fremme anerkendelsen og valideringen af ungdomsarbejdernes kompetencer i medlemsstaterne c) Troværdighed: Praksis inden for ungdomsarbejde skal fremmes i samfundet, og kvaliteten af ungdomsarbejde skal opfylde forventningerne og kravene på dette område og i samfundet og være i overensstemmelse med det pågældende områdes karakter, selvopfattelse og faglige praksis for at sikre, at ungdomsarbejdes rolle og betydning samt de resultater, som det giver, anerkendes ud over selve det pågældende område. For at opfylde disse krav skal kvaliteten af ungdomsarbejde også forbedres, overvåges og evalueres. Der bør gennemføres forskning inden for ungdomsarbejde, men uden at skabe en unødig bureaukratisk byrde d) Forbindelser: For at praksisfællesskabet for ungdomsarbejde kan videreudvikle ungdomsarbejde som et område, der er tilpasset unges behov, bør det interne samarbejde plejes, herunder forbindelserne mellem udbydere af ungdomsarbejde og unge beslutningstagere samt samarbejdet med andre sektorer og politikområder. Desuden er anerkendelse i samfundet, engagement i ungdomspolitik, passende retlige rammer, finansielle ressourcer, institutionelle rammer og passende og bæredygtige strukturer alle vigtige faktorer e) Kriser og muligheder: Ungdomsarbejde står hele tiden over for grundlæggende udfordringer og skal tilpasse sig for at opfylde de skiftende behov. Selve eksistensen af og bæredygtigheden for mange ungdomsforeninger, ungdomsarbejdsorganisationer og ungdomstjenester er truet som følge af kriser såsom covid-19-pandemien. Restriktionerne vedrørende sociale kontakter har haft alvorlige konsekvenser for den måde, som ungdomsarbejde fungerer på, og dermed for unge, navnlig dem med færre muligheder. Ungdomsarbejde har imidlertid vist sin evne til at reagere hurtigt på en sådan krise og sikre, at der tages højde for unges synspunkter i forbindelse med udarbejdelsen af deres plan for Europas fremtid efter krisen
11.

»Beskæftigelse af høj kvalitet for alle« a) at fremme og lette retfærdig behandling af unge på arbejdsmarkedet og tilstræbe at afskaffe alle former for forskelsbehandling og ulighed på arbejdspladsen b) at sikre lige muligheder for at udvikle de kompetencer, der er nødvendige for arbejdsmarkedets behov, med henblik på at skabe bedre adgang til gode og bæredygtige job med retfærdige og sunde arbejdsvilkår c) at fremme specifik uddannelse og information af unge og relevante arbejdsmarkedsaktører om unges rettigheder d) at fremme og bevare en sund livsstil blandt unge (herunder mental sundhed) ved at forme betingelserne for modstandsdygtighed på arbejdsmarkedet og unges trivsel på arbejdspladsen e) at fremme anstændige arbejdsvilkår, herunder fleksible arbejdsordninger, hvor det er relevant, for at opnå en bedre balance mellem arbejde og privatliv (10) f) at træffe foranstaltninger til at forhindre ansættelsesforhold, der kan føre til usikre arbejdsvilkår og til sårbarhed og usikkerhed blandt unge arbejdstagere g) at forpligte sig til at beskytte unges arbejdsrettigheder under hensyntagen til arbejdets ændrede karakter og fremme unges adgang til tilstrækkelig social beskyttelse, samtidig med at der tages hensyn til deres forskellige baggrund h) i deres nationale uddannelses- og kompetencepolitikker fortsat at integrere nøglekompetencer for livslang læring samt de unges forskellige praktiske, faglige og tværfaglige kompetencer, der er relevante for arbejdsmarkedets behov i) at muliggøre bedre adgang for unge til arbejdsbaserede læringsmuligheder såsom praktikophold, lærlingeuddannelser, international uddannelse og følordninger — herunder for dem, der ikke kan få adgang til disse muligheder på grund af finansielle begrænsninger — samtidig med at der ydes passende støtte i læringsprogrammerne j) at fremme bedre erhvervsvejledning, rådgivning, tjenester og omskolingsmuligheder for unge før og under hele deres karriere i samarbejde med arbejdsgiverne og ved hjælp af forskellige mentorprogrammer, f.eks. dem, der gælder for unge sociale entreprenører k) at fremme adgangen til tidsubegrænsede ansættelseskontrakter ved at gennemføre langsigtede EU-projekter og nationale projekter, der har til formål at fremme beskæftigelse af unge, med henblik på at sikre anstændige beskæftigelsesmuligheder.
10.

Europarådet, Den Parlamentariske Forsamling, resolution 1602 (2008): »The need to preserve the European Sport Model« (behovet for at bevare den europæiske sportsmodel).