DA Den Europæiske Unions Tidende L 200/1

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 69 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af bagudvendende refleksafmærkning på langsomtkørende køretøjer (efter konstruktion) og påhængskøretøjer dertil

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 5 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 24. oktober 2009

INDHOLD

REGULATIV

1. Anvendelsesområde

2. Definitioner

3. Ansøgning om godkendelse

4. Mærkning

5. Godkendelse

6. Almindelige forskrifter

7. Særlige forskrifter (prøvninger)

8. Ændringer og udvidelse af godkendelse af bagudvendende refleksafmærkning på langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil

9. Produktionens overensstemmelse

10. Sanktioner ved manglende overensstemmelse af produktionen

11. Endeligt ophør af produktionen

12. Overgangsbestemmelser

13. Navn og adresse på de tekniske tjenester, der forestår godkendelsesprøvningerne, op på de administrative myndigheder

BILAG

Bilag 1 — CIE-koordinatsystemet

Bilag 2 — Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktion af en type af bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer i henhold til regulativ nr. 69

Bilag 3 — Godkendelsesmærkets udformning

Bilag 4 — Prøvningsmetode

Bilag 5 — Forskrifter med hensyn til former og dimensioner — form og dimensioner for retroreflekterende/fluorescerende eller udelukkende retroreflekterende bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer

Bilag 6 — Kolorimetriske forskrifter

Bilag 7 — Fotometriske forskrifter

Bilag 8 — Modstandsdygtighed over for ydre påvirkninger

Bilag 9 — Varmebestandighed

Bilag 10 — Refleksafmærkningernes stivhed

Bilag 11 — Tidsmæssig bestandighed af de bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber

Bilag 12 — Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Bilag 13 — Minimumskrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

Bilag 14 — Minimumskrav til prøveudtagning ved en inspektør

Bilag 15 — Retningslinjer for montering af bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer (efter konstruktion) og påhængskøretøjer dertil

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på bagudvendende refleksanmærkning på køretøjer i klasse M, N, O og T og på mobile maskiner, som efter konstruktion ikke kan køre hurtigere end 40 km/h (1).

2. DEFINITIONER (2)

2.1. Hvad angår disse bestemmelser, forstås ved:

2.1.1. »bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer« en trekantet afmærkning med afskårne hjørner med et karakteristisk mønster belagt med retroreflekterende og fluorescerende materiale eller anordninger (klasse 1) eller udelukkende med retroreflekterende materialer eller anordninger (klasse 2)

2.1.2. »prøveenhed« en komplet, færdigbehandlet refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er parat til at blive monteret på et køretøj, og som er repræsentativ for den aktuelle produktion.

2.2. Retrorefleksion

Refleksion, hvor strålingen sendes tilbage i retninger, som er tæt på den retning, hvorfra den kom, idet denne egenskab opretholdes, selv ved store variationer i den indfaldende stråling:

2.2.1. »retroreflekterende materiale« en overflade eller en anordning, hvorfra der, når den udsættes for retningsbestemt bestråling, retroreflekteres en forholdsvis stor del af den indfaldende stråling

2.2.2. »retroreflekterende anordning« et aggregat, der er klar til brug, og som omfatter en eller flere retroreflekterende optiske enheder.

2.3. Geometriske definitioner (jf. bilag 1, figur 1)

2.3.1. »referencecentrum« et punkt på eller nær et retroreflekterende område, der udpeges som værende anordningens centrum med henblik på bestemmelse af dennes ydeevne

2.3.2. »belysningsakse« et linjesegment fra referencecentret til lyskilden

2.3.3. »observationsakse« et linjesegment fra referencecentret til fotometerhovedet

2.3.4. »observationsvinkel (symbol α)« vinklen mellem belysningsaksen og observationsaksen; observationsvinklen er altid positiv og er ved retrorefleksion begrænset til små vinkler; maksimalt område: 0 ≤ α ≤ 180o.

2.3.5. »observationshalvplan« det halvplan, der udgår fra belysningsaksen, og som indeholder observationsaksen

2.3.6. »referenceakse« et nærmere bestemt linjesegment, der udgår fra referencecentret, og som tjener til at beskrive den retroreflekterende anordnings vinkelposition

2.3.7. »indfaldsvinkel (symbol β)« vinklen fra belysningsaksen til referenceaksen; indfaldsvinklen er normalt ikke større end 90°, men for fuldstændighedens skyld defineres dens maksimale område som 0 ≤ β ≤ 180°; med henblik på den præcise bestemmelse af orienteringen kendetegnes denne vinkel ved to komponenter, β1 og β2

2.3.8. »første akse« en akse gennem referencecentret og vinkelret på observationshalvplanet

2.3.9. »første komponent af indfaldsvinklen (symbol β1)« vinklen fra belysningsaksen til planet indeholdende referenceaksen og den første akse; Område: – 180° ≤ β1 ≤ 180°

2.3.10. »anden komponent af indfaldsvinklen (symbol β2)« vinklen fra planet indeholdende observationshalvplanet til referenceaksen; område: – 90 ≤ β2 ≤ 90

2.3.11. »anden akse« en akse gennem referencecentret og vinkelret på både den første akse og referenceaksen; Den anden akses positive retning ligger i observationshalvplanet, når – 90° < β1 < 90° som vist i bilag 1, figur 1.

2.3.12. Rotationsvinkel ε

Vinkel, hvorunder prøveeksemplaret drejes om sin lodrette akse fra en vilkårligt fastlagt position mod uret (+ ε) eller med uret (– ε) set i belysningsretningen. Hvis de retroreflekterende materialer eller anordninger er forsynet med en mærkning (f.eks. TOP), repræsenterer denne udgangspositionen. Rotationsvinklen ε ligger i området – 180° < ε ≤ 180°.

2.4. Definition af fotometriske udtryk

2.4.1. Retroreflektionskoefficient R'

Koefficienten (R') udledes af det retroreflekterende områdes lysstyrke (I) i observationsretningen og belysningsstyrken (E┴) på det retroreflekterende plan vinkelret på det indfaldende lys og det belyste plans prøveoverflade A.

Retrorefleksionskoefficienten R' udtrykkes i candela pr. m2 pr. lux (cd. m–2. lx–1).

2.4.2. »Det retroreflekterende prøveeksemplars vinkeldiameter (symbol η)« den modstående vinkel til det retroreflekterende prøveeksemplars største dimension enten i belysningskildens centrum eller i modtagerens centrum

2.4.3. »Luminansfaktor« forholdet mellem det pågældende legemes luminans og en perfekt lysspreders luminans under identiske belysnings- og observationsforhold

2.4.4. »Farven på anordningens reflekterede lys«, definitionerne på farven af det reflekterede lys findes i punkt 2.30 og 2.31 i regulativ nr. 48.

2.5. Fluorescens

2.5.1. Når visse stoffer bringes i nærheden af en kilde med ultraviolette eller blå stråler, udsender de stråler, der næsten altid har en længere bølgelængde end dem, der frembringer virkningen. Dette fænomen kaldes fluorescens. I dagslys og tusmørke er fluorescerende farver klarere end normale farver, fordi de tilbagekaster en del af det lys, der rammer dem, og derudover udsender de lys. Om natten er de ikke klarere end almindelige farver.

2.5.2. »Farven på anordningens fluorescerende lys« definitionerne på farven af det fluorescerende lys findes i punkt 2.32 i regulativ nr. 48.

2.6. Beskrivelse af et goniometer

Et goniometer, der kan anvendes til retroreflekterende målinger i CIE-geometri, er vist i bilag 1, figur 2. På figuren er fotometerhovedet vilkårligt placeret lodret over lyskilden. Den første akse er illustreret som værende fast og vandret og er placeret vinkelret på observationshalvplanet. Alle opstillinger af komponenterne, som er ækvivalente med den viste, kan benyttes.

2.7. Definition af »type«

Ved forskellige typer bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer forstås bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer, der afviger på så væsentlige punkter som:

2.7.1. Fabriks- eller varemærke.

2.7.2. Det retroreflekterende materiales eller de retroreflekterende anordningernes kendetegn.

2.7.3. Det fluorescerende materiales kendetegn.

2.7.4. De dele, der påvirker det retroreflekterende materiales eller de retroreflekterende anordningers egenskaber.

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1. Ansøgning om godkendelse af en type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller om nødvendigt af dennes befuldmægtigede repræsentant og skal ledsages af:

3.1.1. Tegninger i tre eksemplarer med en sådan detaljeringsgrad at typen kan identificeres. Tegningerne skal geometrisk vise placeringen på køretøjernes bagende af den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer. På tegningerne skal desuden angives godkendelsesnummerets og identifikationssymbolets påtænkte placering i forhold til godkendelsesmærkets cirkel.

3.1.2. En kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til de retroreflekterende områder.

3.1.3. En kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til det fluorescerende område.

3.1.4. Prøver af de retroreflekterende og fluorescerende (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende (klasse 2) områder.

3.2. Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

4. MÆRKNING

4.1. Alle bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer, der indleveres med henblik på godkendelse, skal være påført:

4.1.1. Ansøgerens handels- eller varemærke.

4.1.2. Hvad angår de afmærkninger, hvis retroreflekterende system ikke er beregnet for alle rotationsvinkler ε: Påskriften »TOP« skrevet vandret på den del af afmærkningerne, der skal være placeret øverst, når de monteres på køretøjet.

4.2. Mærkningerne skal anbringes på afmærkningens retroreflekterende eller fluorescerende område eller dens kant og skal være synlige udefra, når afmærkningen er monteret på køretøjet.

4.3. Mærkningerne skal være let læselige og ikke sletbare.

5. GODKENDELSE

5.1. Opfylder de bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til punkt 4 ovenfor, regulativets krav, godkendes denne type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer.

5.2. Hver godkendt type får et godkendelsesnummer. Dette nummers to første cifre (på nuværende tidspunkt 01) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, regulativet har været genstand for på godkendelsestidspunktet. Symbolet over cirklen angiver klassen af den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer: »RF« for klasse 1 (retroreflekterende og fluorescerende materialer) og »RR« for klasse 2 (udelukkende retroreflekterende materialer). Samme nummer må ikke af samme kontraherende part tildeles en anden type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer.

5.3. Underretning om godkendelse, nægtelse eller udvidelse af en godkendelse af en type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer i henhold til dette regulativ skal gives parterne i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ og en vedføjet tegning, som er leveret af ansøgeren om godkendelse, i et format på højst A4-størrelse (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og om muligt i forholdet 1:1.

5.4. Hver bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ud over de i punkt 4.1 nævnte mærker, være forsynet med:

5.4.1. Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

5.4.1.1. En cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, der har meddelt godkendelsen. (3)

5.4.1.2. Et godkendelsesnummer.

5.5. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart.

5.6. Bilag 3 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets opbygning.

6. ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.1. Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer skal være konstrueret således, at de fungerer tilfredsstillende og fortsat vil gøre dette ved normal anvendelse. Hertil kommer, at de ikke må frembyde nogen konstruktions- eller fremstillingsfejl, som betyder, at de ikke fungerer effektivt eller er vanskelige at vedligeholde.

6.2. Komponenterne af retroreflekterende/fluorescerende bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer (klasse 2) må ikke let kunne afmonteres.

6.3. De midler, hvormed den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer fastgøres, skal være af en sådan art, at de muliggør en stabil og varig forbindelse mellem afmærkningen og køretøjernes bagende, f.eks. ved hjælp af skruer eller nitter.

6.4. Den ydre overflade af den retroreflekterende/fluorescerende bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer (klasse 2) skal være nem at rengøre. Overfladen må derfor ikke være ujævn, og eventuelle fremspring må ikke være til hinder for nem rengøring.

7. SÆRLIGE FORSKRIFTER (PRØVNINGER)

7.1. Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer skal også opfylde de betingelser med hensyn til dimensioner, form, mønster samt de kolorimetriske, fotometriske, fysiske og mekaniske krav, der er fastsat i bilag 5-12 til dette regulativ.

8. ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE AF BAGUDVENDENDE REFLEKSAFMÆRKNING PÅ LANGSOMTKØRENDE KØRETØJER (EFTER KONSTRUKTION) OG PÅHÆNGSKØRETØJER DERTIL

8.1. Enhver ændring af typen af den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan så enten:

8.1.1. anse ændringerne for at være uden nævneværdig virkning, således at typen af anordning stadig opfylder kravene, eller

8.1.2. kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

8.2. Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de aftaleparter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 5.3 ovenfor anførte procedure.

8.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

9.1. Bagudvendende refleksafmærkninger, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type, idet de opfylder de krav, der er fastlagt i punkt 6 og 7.

9.2. De i bilag 13 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

9.3. De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 14 til dette regulativ, skal være overholdt.

9.4. Den myndighed, der har meddelt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

10. SANKTIONER VED PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1. En godkendelse for en type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er meddelt i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene ikke opfyldes, eller hvis et køretøj med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

10.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre aftaleparter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse fuldstændigt ophører med at producere en bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den godkendende myndighed herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

12. OVERGANGSBESTEMMELSER

12.1. Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.2. Regnet fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke meddele godkendelse, medmindre typen af bagudvendende refleksafmærkninger, der skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.3. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser meddelt efter en tidligere udgave af dette regulativ indtil supplement 1 til ændringsserie 01.

12.4. Godkendelser, der er meddelt i henhold til dette regulativ tidligere end 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01, og alle udvidelser af godkendelser, herunder udvidelser til tidligere ændringsserier, som er meddelt derefter, forbliver gyldige på ubestemt tid. Når typen af bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, som er godkendt til en tidligere udgave af regulativet indtil supplement 1 til ændringsserie 01, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01, skal den kontraherende part, der meddelte godkendelsen, underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, derom.

12.5. Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, må afvise en type af bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.6. Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 2 til ændringsserie 01 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af bagudvendende refleksafmærkninger, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.7. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af bagudvendende refleksafmærkninger, som er godkendt i henhold til en tidligere udgave af regulativet indtil supplement 1 til ændringsserie 01, i et tidsrum af 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01.

12.8. Ved udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde monteringen af bagudvendende refleksafmærkninger, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01 på et nyt køretøj, for hvilket der er meddelt national typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

13. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

(1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, senest ændret ved Amend. 4).

(2) Definitionerne af de tekniske udtryk er dem, der er vedtaget af Den Internationale Belysningskommission (CIE) — jf. »Technical Report on Retro-reflection, CIE Publication No. 54«.

(3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

BILAG 1 CIE-KOORDINATSYSTEMET Figur 1 Figur 2

BILAG 2 MEDDELELSE (Største format: A4 (210 × 297 mm))

BILAG 3 GODKENDELSESMÆRKETS UDFORMNING Bemærk: Godkendelsesnummeret og det ekstra symbol skal anbringes tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til venstre eller til højre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal placeres på samme side af bogstavet »E« og vende i samme retning. Godkendelsesnummeret og det ekstra symbol skal placeres diametralt modsat hinanden. Anvendelse af romertal som godkendelsesnumre bør undgås for at forebygge eventuel forveksling med andre symboler.

BILAG 4 PRØVNINGSMETODE PRØVEEKSEMPLARER 1. Der skal leveres fem bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer til prøvelaboratoriet med henblik på de forskellige prøvninger. 2. Prøveeksemplarerne skal være repræsentative for den aktuelle produktion og fremstillet i overensstemmelse med anbefalingerne fra fabrikanten/fabrikanterne af de retroreflekterende og fluorescerende (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende (klasse 2). 3. Efter kontrol af de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne for former og dimensioner (bilag 5) underkastes prøveeksemplarerne varmebestandighedsprøvningen i bilag 9 til dette regulativ, efterfulgt af prøvningerne i bilag 6, 7 og 8. Det femte prøveeksemplar skal beholdes til referencebrug under afprøvningerne. 4. De fotometriske og kolorimetriske målinger kan foretages på samme prøveeksemplar. 5. Til de øvrige afprøvninger skal anvendes prøveeksemplarer, som ikke har været underkastet nogen prøvning.

BILAG 5 FORSKRIFTER MED HENSYN TIL FORMER OG DIMENSIONER FORM OG DIMENSIONER FOR RETROFLEKTERENDE/FLUORESCERENDE (KLASSE 1) ELLER UDELUKKENDE RETROFLEKTERENDE (KLASSE 2) BAGUDVENDENDE REFLEKSAFMÆRKNINGER TIL LANGSOMTKØRENDE KØRETØJER 1. Form Afmærkningerne skal have form af en ligesidet trekant med afskårne hjørner og monteres med en af spidserne opad på bagenden af langsomtkørende køretøjer. 2. Mønster De bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer skal have et rødt fluorescerende centrum og røde retroreflekterende kanter fremstillet af enten retroreflekterende folie eller belægning eller af hjørne-kubus-reflektorer af plastik (klasse 1). Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer af klasse 2 skal have et retroreflekterende centrum. 3. Dimensioner Grundfladens længde på den indkapslede fluorescerende trekant (klasse 1) eller retroreflekterende trekant (klasse 2) skal være: mindst 350 mm og højst 365 mm. Minimumsbredden af den lysafgivende overflade på den røde retroreflekterende kant skal være 45 mm og maksimumsbredden 48 mm. Disse egenskaber er illustreret i eksemplet i bilag 12.

BILAG 6 KOLORIMETRISKE FORSKRIFTER 1. Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil skal bestå af enten røde retroreflekterende og røde fluorescerende materialer eller anordninger (klasse 1) eller udelukkende røde retroreflekterende materialer eller anordninger (klasse 2). 2. Røde retrorefleksive materialer eller anordninger 2.1. Ved måling med et spektrometer i overensstemmelse med bestemmelserne i »CIE document No. 15 (1971)« og ved belysning med en lyskilde af CIE-standardlystype D65 ved en vinkel på 45° i forhold til normalen og ved observation langs normalen (45/0 geometri) skal materialets farve i ny tilstand ligge inden for det område, der er fastlagt i punkt 2.31 i regulativ nr. 48. Tabel 1 Farve 1 2 3 4 Luminansfaktor Rød x 0,690 0,595 0,560 0,650 ≥ 0,03 y 0,310 0,315 0,350 0,350 2.1.1. Luminansfaktoren for rød skal være ≥ 0,03. 2.2. Ved belysning med CIE standardlyskilde A med en indfaldsvinkel på β1 = β2 = 0°, eller, hvis dette frembringer farveløs overfladereflektion, med en vinkel β1 = ± 5°, β2 = 0° og ved måling ved en observationsvinkel på 20’ skal materialets farve i ny tilstand ligge inden for det område, der er fastlagt i punkt 2.30 i regulativ 48. Tabel 2 Farve 1 2 3 4 Rød x 0,720 0,735 0,665 0,643 y 0,258 0,265 0,335 0,335 Note: Spørgsmålet om retroreflekterende materialers natfarver undersøges i øjeblikket af CIE//TC/1.6; de ovenanførte grænseværdier er derfor kun midlertidige og vil blive ændret, når CIE TC 1.6 har afsluttet sit arbejde. 3. Rødt fluorescerende materiale 3.1. Ved måling med et spektrometer i overensstemmelse med bestemmelserne i »CIE document No. 15 (1971)« og ved polykromatisk belysning med en lyskilde af CIE-standardlystype D65 ved en vinkel på 45° i forhold til normalen og ved observation langs normalen (45/0 geometri) skal materialets farve i ny tilstand ligge inden for det område, der er fastlagt i punkt 2.32 i regulativ nr. 48. Tabel 3 Farve 1 2 3 4 Luminansfaktor Rød x 0,690 0,595 0,569 0,655 ≥ 0,30 y 0,310 0,315 0,341 0,345 3.1.1. Luminansfaktoren for rød skal være ≥ 0,30. 4. Det skal ved visuel sammenligning sikres, at de kolorimetriske forskrifter er overholdt. Hvis der ved denne prøvning opstår tvivl, skal de trikromatiske koordinater for det prøveeksemplar, som har givet mest anledning til tvivl, bestemmes til sikring af overensstemmelse med de kolorimetriske forskrifter.

BILAG 7 FOTOMETRISKE FORSKRIFTER FOTOMETRISKE EGENSKABER 1. Ved belysning med en lyskilde af CIE-standardlystype A og ved måling som anbefalet af CIE TC 2.3 (»CIE Publication No. 54, 1982«) skal retrorefleksionskoefficienten R' i candela pr. m2 pr. lux (cd.m-2.lx-1) for hele det røde retroreflekterende område i ny tilstand være mindst som anført i tabel 1. Tabel 1 Retrorefleksionskoefficient R' [cd.m-2.lx-1] Observationsvinkel α ['] Indfaldsvinkel β [°] 20' β1 0° 0° 0° 0° β2 5° 20° 30° 40° R' for den ydre kant (klasse 1) [cd.m-2.lx--1] R' for den indkapslede trekant (klasse 2) [cd.m-2.lx-1] 120 60 30 10 10 7 4 — 2. Den modstående vinkel af prøveeksemplaret må ikke være større end 80'.

BILAG 8 MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR YDRE PÅVIRKNINGER 1. VEJRBESTANDIGHED 1.1. Fremgangsmåde — Til hver prøvning udtages to eksemplarer af en prøveenhed (jf. dette regulativs punkt 2.1.2). Det ene prøveeksemplar skal opbevares i en mørk og tør beholder med henblik på senere brug som »ikke-eksponeret referenceeksemplar«. Det andet prøveeksemplar skal underkastes en belysningskilde i overensstemmelse med ISO-standard 105-B02-1978, punkt 4.3.1. Det retroreflekterende materiale skal eksponeres, indtil blå standard nr. 7 er falmet til nr. 4 på den grå skala; og det fluorescerende materiale skal eksponeres, indtil blå standard nr. 5 er falmet til nr. 4 på den grå skala. Efter prøvningen skal prøveeksemplaret vaskes i en svag neutral rengøringsopløsning, tørres og undersøges for overensstemmelse med de krav, som er fastsat i punkt 1.2 til 1.4 1.2. Visuelt udseende — Det eksponerede prøveeksemplar må ikke nogetsteds vise tegn på revnedannelse, sammenslemning, punkttæring, blæredannelse, delaminering, deformering, kridtning, anløbning eller korrosion. Der må ikke forekomme krympning på mere end 0,5 % i alle lineære retninger og tegn på svigtende vedhæftning, f.eks. ved at kanterne løfter sig fra underlaget. 1.3. Farvebestandighed — Det eksponerede prøveeksemplars farver skal fortsat opfylde kravene i bilag 6. 1.4. Indvirkningen på det retroreflekterende materiales lysstyrkekoefficient. 1.4.1. Ved denne prøvning skal der kun foretages måling ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel på 5° ved hjælp af den metode, der er beskrevet i bilag 7. 1.4.2. Det eksponerede prøveeksemplars lysstyrkekoefficient i tør tilstand må ikke udgøre mindre end 80 % af værdien i bilag 7, tabel 1. 1.4.3. Prøveeksemplaret skal da underkastes simuleret nedbør, og dets lysstyrkekoefficient må under disse forhold ikke udgøre mindre end 90 % af den værdi, som er opnået ved måling i tør tilstand (jf. punkt 1.4.2 ovenfor). 2. KORROSIONSBESTANDIGHED (ISO Standard 3768) 2.1. Et eksemplar af en prøveenhed skal udsættes for en salttåge i 48 timer: 2 perioder af hver 24 timer adskilt ved en pause på 2 timer, hvor prøveeksemplaret får mulighed for at tørre. Salttågen frembringes ved forstøvning ved en temperatur på 35 + 2 °C af en saltopløsning bestående af fem dele natriumklorid (efter vægt) opløst i 95 dele destilleret vand, som ikke indeholder mere end 0,02 % urenheder. 2.2. Prøven må ikke umiddelbart efter prøvningen udvise tegn på korrosion, som kan forringe anordningens effektivitet. 2.2.1. Det retroreflekterende områdes lysstyrkekoefficient R må, når den måles efter en restitutionsperiode på 48 timer som anført i bilag 7, punkt 1, ved en indfaldsvinkel på 5° og en observationsvinkel på 20', ikke være mindre end værdien i bilag 7, tabel 1. Inden måling skal overfladen renses for saltafsætninger fra salttågen. 3. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR BRÆNDSTOFFER Et udsnit af en prøveenhed på ikke under 300 mm længde skal holdes neddyppet i en blanding af n-heptan og toluol, 70 % og 30 % efter volumen, i 1 minut. Efter optagning skal overfladen tørres med en blød klud og må ikke fremvise nogen synlig ændring, som kan forringe anordningens effektivitet. 4. KLÆBEEVNE (for klæbemidler) 4.1. De retroreflekterende materialers vedhæftning bestemmes efter 24 timers hærdningstid ved i en maskine til prøvning af trækstyrke at trække materialet i en vinkel på 90 grader. 4.2. De laminerede eller belagte retroreflekterende og fluorescerende materialers vedhæftning skal bestemmes. 4.3. De belagte materialer må ikke uanset art kunne fjernes uden brug af værktøj eller uden at beskadige materialet. 4.4. De laminerede materialer (limfolier) skal kræve en kraftpåvirkning på mindst 10 N pr. 25 mm bredde ved en hastighed af 300 mm i minuttet for at blive fjernet fra underlaget. 5. VANDBESTANDIGHED Et udsnit af en prøveenhed på ikke under 300 mm længde skal holdes neddyppet i destilleret vand ved en temperatur på 23 + 5 °C i et tidsrum af 18 timer; det skal derefter stilles til tørring i 24 timer under normale laboratorieforhold. Når prøvningen er afsluttet, skal udsnittet undersøges. Ingen del inden for 10 mm fra den afskårne kant må vise tegn på forringelse, som kan nedsætte refleksanordningens effektivitet. 6. SLAGSTYRKE (undtagen for hjørne-kubus-reflektorer af plastik) Når en massiv stålkugle med en diameter på 25 mm slippes fra en højde af 2 m på en refleksafmærknings retroreflekterende og fluorescerende overflade ved en omgivende temperatur på 23 ± 2 °C må materialerne ikke fremvise nogen revnedannelse eller adskillelse fra underlaget i en afstand af mere end 5 mm fra kollisionsområdet. 7. BESTANDIGHED OVER FOR RENGØRING 7.1. Manuel rengøring 7.1.1. Et prøveeksemplar smurt med en blanding af en rensende smøreolie og grafit skal let kunne rengøres uden skade på den retroreflekterende eller fluorescerende overflade, når det tørres med et mildt alifatisk opløsningsmiddel som f.eks. n-heptan og derefter vaskes med et neutralt rengøringsmiddel. 7.2. Maskinvask 7.2.1. Når prøveeksemplaret udsættes for sprøjtning i 60 sekunder ved de normale monteringsforhold, må der ikke forekomme beskadigelse af den retroreflekterende overflade eller delaminering fra underlaget eller adskillelse fra prøveeksemplarets monteringsflade ved følgende opstillingsparametre: a) Vand-/vaskeopløsningens tryk 8 ± 0,2 MPa b) Vand-/vaskeopløsningens temperatur 60 ° – 5 °C c) Vand-/vaskeopløsningens flowhastighed 7 ± 1 l/min d) Renseanordningens spids holdes i en afstand af 600 ± 20 mm fra den retroreflekterende overflade e) Renseanordningen holdes i en vinkel på højst 45 grader i forhold til vinkelret på den retroreflekterende overflade f) 40 graders dyse, der giver et bredt strålemønster.

BILAG 9 VARMEBESTANDIGHED 1. De fire prøver opbevares 48 timer i tør luft ved en temperatur på på 65 ± 2 °C, hvorefter de afkøler i 1 time ved 23 ± 2 °C. De skal derefter opbevares i 12 timer ved en temperatur på – 20 ± 2 °C. 1.1. Prøven skal undersøges efter en restitutionstid på 4 timer under normale laboratorieforhold. 2. Der må efter denne test ikke være tegn på revnedannelse eller nogen betragtelig deformering af overfladerne, navnlig hvad angår de optiske enheder.

BILAG 10 REFLEKSAFMÆRKNINGERNES STIVHED Den trekantede refleksafmærkning skal holdes forsvarligt fast på en af sine lange sider, idet holdeanordningens klemmer ikke overlapper mere end 20 mm. Der skal udøves en kraftpåvirkning på 10 N på den modsatte spids lodret på planet. Spidsen må da ikke flytte sig mere end 40 mm i kraftpåvirkningens retning. Når kraftpåvirkningen er fjernet, skal refleksafmærkningen synligt vende tilbage til sin oprindelige position. Restudslaget må ikke overstige 5 mm.

BILAG 11 Tidsmæssig bestandighed af de bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber (1) 1. Den myndighed, der har meddelt godkendelsen, skal have ret til at kontrollere den tidsmæssige bestandighed af de bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber i brug. 2. De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. Hvis en type bagudvendende refleksafmærkning i brug frembyder en systematisk fejl, skal de pågældende myndigheder fremsende de komponenter, der er afmonteret med henblik på undersøgelse, til den myndighed, som har meddelt godkendelsen med anmodning om en udtalelse. 3. I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk fejl« ved en type bagudvendende refleksafmærkning fortolkes i overensstemmelse med hensigten i dette regulativs punkt 6.1. (1) Trods betydningen af prøvningerne til kontrol af den tidsmæssige bestandighed af bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber er det på det nuværende teknologiske stade endnu ikke muligt at vurdere denne bestandighed ved laboratorieprøvninger af begrænset varighed.

BILAG 12 Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil Eksempel Alle mål i mm

BILAG 13 Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse 1. GENERELLE BETRAGTNINGER 1.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. 1.2. Med hensyn til fotometri anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for at være i overensstemmelse med dette regulativ, hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksafmærknings fotometriske egenskaber. 1.3. Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt. 2. MINIMUMSKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN For hver type bagudvendende refleksafmærkning udfører indehaveren af godkendelsesmærket mindst følgende prøvninger med tilpassede intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser. Hvis en prøveudtagning ikke er i overensstemmelse med den pågældende prøvningstype, udtages og prøves yderligere eksemplarer. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse. 2.1. Prøvningernes art Overensstemmelsesprøvningerne efter dette regulativ omfatter fotometriske og kolorimetriske egenskaber samt prøvning af disse egenskabers vejrbestandighed. 2.2. Prøvningsmetoder 2.2.1. Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. 2.2.2. Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ. 2.2.3. Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. 2.2.4. I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning. 2.3. Prøveudtagningens art Prøverne af bagudvendende refleksafmærkninger udtages tilfældigt af produktionen af et ensartet parti. Ved et ensartet parti forstås en samling bagudvendende refleksafmærkninger af samme type, bestemt efter fabrikantens produktionsmetoder. Vurderingen omfatter generelt serieproduktion fra særskilte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring. 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber Den bagudvendende refleksafmærkning, der er udtaget med henblik på kontrol, underkastes fotometriske målinger for minimumsværdier i de punkter og kromaticitetskoordinater, som er foreskrevet i regulativet. 2.5. Godkendelseskriterier Fabrikanten er ansvarlig for, at der gennemføres en statistisk undersøgelse af prøvningsresultaterne, og for, at der efter aftale med den kompetente myndighed fastsættes kriterier for godkendelsen af de pågældende produkter, for at de kan være i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat for overensstemmelseskontrol af produktionen i dette regulativs punkt 9.1. Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 14 (første prøveudtagning).

BILAG 14 MINIMUMSKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR 1. GENERELLE BETRAGTNINGER 1.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. 1.2. Med hensyn til fotometri anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for at være i overensstemmelse med dette regulativ: 1.2.1. hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksafmærknings fotometriske egenskaber. 1.2.2. Bagudvendende refleksafmærkninger med tydelige mangler tages ikke i betragtning. 1.3. Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt. 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING Ved første prøveudtagning udvælges fire bagudvendende refleksafmærkninger tilfældigt. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B. 2.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt 2.1.1. Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses overensstemmelseskriterierne for at være opfyldt for masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger, hvis de negative afvigelser for de bagudvendende refleksafmærkningers måleværdier er: 2.1.1.1. prøve A A1: en bagudvendende refleksafmærkning 0 % en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end 20 % A2: begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end 0 % men ikke mere end 20 % gå til prøve B 2.1.1.2. prøve B B1: begge bagudvendende refleksafmærkninger 0 % 2.2. Produktionen anses for uoverensstemmende 2.2.1. Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for ikke at være i overensstemmelse med dette regulativ, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med kravene (tilpasning), hvis måleværdierne for anordningerne afviger som følger: 2.2.1.1. prøve A A3: en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end 20 % en bagudvendende refleksafmærkning mere end 20 % men ikke mere end 30 % 2.2.1.2. prøve B B2: i tilfælde af A2 en bagudvendende refleksafmærkning mere end 0 % men ikke mere end 20 % en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end 20 % B3: i tilfælde af A2 en bagudvendende refleksafmærkning 0 % en bagudvendende refleksafmærkning mere end 20 % men ikke mere end 30 % 2.3. Inddragelse af godkendelsen Overensstemmelseskriterierne anses for ikke at være opfyldt, og punkt 10 finder anvendelse, hvis afvigelserne for måleværdierne for de bagudvendende refleksafmærkninger ifølge prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag er: 2.3.1. prøve A A4: en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end 20 % en bagudvendende refleksafmærkning mere end 30 % A5: begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end 20 % 2.3.2. prøve B B4: i tilfælde af A2 en bagudvendende refleksafmærkning mere end 0 % men ikke mere end 20 % en bagudvendende refleksafmærkning mere end 20 % B5: i tilfælde af A2 begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end 20 % B6: i tilfælde af A2 en bagudvendende refleksafmærkning 0 % en bagudvendende refleksafmærkning mere end 30 %. 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING For A3, B2 og B3 foretages inden to måneder fra meddelelsestidspunktet en ny prøveudtagning af et tredje prøvesæt C på to bagudvendende refleksafmærkninger og et fjerde prøvesæt D på to bagudvendende refleksafmærkninger, som udvælges fra lagre, der er fremstillet efter tilpasningen. 3.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt 3.1.1. Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses overensstemmelseskriterierne for at være opfyldt for masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger, hvis afvigelserne for de bagudvendende refleksafmærkningers måleværdier er: 3.1.1.1. prøve C C1: en bagudvendende refleksafmærkning 0 % en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end 20 % C2: begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end 0 % men ikke mere end 20 % gå til prøve D 3.1.1.2. prøve D D1: i tilfælde af C2 begge bagudvendende refleksafmærkninger 0 % 3.2. Produktionen anses for uoverensstemmende 3.2.1. Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for ikke at være i overensstemmelse med dette regulativ, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med kravene (tilpasning), hvis måleværdierne for anordningerne afviger som følger: 3.2.1.1. prøve D D2: i tilfælde af C2 en bagudvendende refleksafmærkning mere end 0 % men ikke mere end 20 % en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end 20 % 3.3. Inddragelse af godkendelsen Overensstemmelseskriterierne anses for ikke at være opfyldt, og punkt 10 finder anvendelse, hvis afvigelserne for måleværdierne for de bagudvendende refleksafmærkninger ifølge prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag er: 3.3.1. prøve C C3: en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end 20 % en bagudvendende refleksafmærkning mere end 20 % C4: begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end 20 % 3.3.2. prøve D D3: i tilfælde af C2 en bagudvendende refleksafmærkning 0 eller mere end 0 % en bagudvendende refleksafmærkning mere end 20 % 4. BESTANDIGHEDSPRØVNINGER Prøveeksemplarer af en af de bagudvendende refleksafmærkninger fra prøve A skal efter gennemførelsen af prøveudtagningsprocedurerne i dette bilags figur 1 prøves i overensstemmelse med de procedurer, der er beskrevet i dette regulativs bilag 8 og 9. Den bagudvendende refleksafmærkning anses for acceptabel, hvis prøvningerne bestås. Men hvis prøvningerne af prøveeksemplarer fra prøve A ikke består prøvningerne, skal de to bagudvendende refleksafmærkninger fra prøve B underkastes samme procedure, og begge skal bestå prøvningen. Figur 1