KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 27. november 1992 om foranstaltninger til fremme af den europaeiske dimension inden for hoejere uddannelse (92/C 336/03)

1. Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, bifalder den fremtraedende stilling, som Kommissionen i sit memorandum om den hoejere uddannelse i Det Europaeiske Faellesskab gav behovet for en europaeisk dimension inden for hoejere uddannelse. Uden at foregribe den droeftelse af naevnte memorandum, der i oejeblikket foregaar i medlemsstaterne, er det sigtet med disse konklusioner at udpege nogle omraader af saerlig interesse for den videre udvikling af den europaeiske dimension inden for hoejere uddannelse.

2. Nye foranstaltninger til fremme af dette formaal kan bygge paa den tradition for europaeisk og international tankegang, som har praeget uddannelserne og forskningen paa de hoejere uddannelsesinstitutioner i Europa lige siden deres grundlaeggelse. Den aktuelle udfordring, som gaar ud paa at fremme den europaeiske dimension, bestaar i at imoedekomme disse institutioners og undervisningspersonalets og de studerendes oenske om - og behov for - at tilpasse sig og bidrage til oeget samarbejde paa europaeisk plan; hoejere uddannelse skal give indsigt i de mangfoldige aspekter af europaeisk kultur og sprog og samtidig fastholde de faelleseuropaeiske vaerdier, ligesom den skal leve op til de hastigt skiftende krav med hensyn til oekonomi og arbejdskraft i det europaeiske enhedsmarked. Disse bestraebelser boer give sig udslag i en bedre uddannelses- og forskningskvalitet i Faellesskabet. Med henblik paa at tage den udfordring op, der ligger i at goere den europaeiske dimension mere tilstedevaerende, er der nu behov for i hoejere grad at integrere denne dimension i saavel politik som praksis paa alle niveauer inden for hoejere uddannelse.

Behovet for at supplere mobilitet for de studerende med andre foranstaltninger

3. Ved vurderingen af, hvorledes man kan fremme den europaeiske dimension inden for hoejere uddannelse indtager studentermobilitet en vaesentlig plads. Ud over medlemsstaternes initiativer, isaer i graenseomraader, er COMETT-, ERASMUS-, LINGUA- og TEMPUS-programmerne blevet et fremtraedende traek i den daglige tilvaerelse ved hoejere uddannelsesinstitutioner i og uden for Faellesskabet. Mange medlemsstater stiller allerede nu inden for Faellesskabets programmer og gennem egen saerskilt indsats betydelige oekonomiske midler til raadighed for studentermobiliteten, og denne indsats boer vedvare og udbygges i det omfang, hvori forholdene tillader det.

4. Det er imidlertid et begraenset antal studerende, der kan drage direkte fordel af mobilitetsprogrammerne, fordi de knappe oekonomiske midler er staerkt efterspurgte, og fordi kapaciteten inden for den hoejere uddannelse er begraenset. Desuden har mange studerende af personlige aarsager ikke mulighed for at tage ophold i et andet EF-land. Raadet og undervisningsministrene er derfor af den opfattelse, at der sideloebende med mobilitet for de studerende boer udvikles andre foranstaltninger, som kan fremme den europaeiske dimension, isaer i institutionerne, blandt undervisningspersonalet og blandt de studerende, der ikke kan drage fordel af mobilitet.

Sammenfattende beretning

5. Raadet og undervisningsministrene opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 1993 at udarbejde en sammenfattende beretning om supplerende foranstaltninger til fremme af den europaeiske dimension inden for hoejere uddannelse, hvori den samler erfaringerne med henblik paa at give institutionerne praktiske forslag til aktioner, der vil give resultat, og yde et bidrag til medlemsstats- og faellesskabsaktiviteter. Blandt de foranstaltninger, der her skal tages i betragtning, er en styrkelse af forbindelserne mellem uddannelsesinstitutioner, mobilitet for undervisningspersonale, samarbejde mellem undervisningsinstitutioner om studieplaner og det bidrag, der kan komme fra fjernundervisning.

En naermere omtale af disse foranstaltninger findes i bilaget.

BILAG

FREMME AF DEN EUROPAEISKE DIMENSION INDEN FOR HOEJERE UDDANNELSE - SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER 1. Forbindelser mellem uddannelsesinstitutionerne

For at den europaeiske dimension skal komme til at indgaa som en naturlig del af de hoejere uddannelsesinstitutioners politik og almindelige arbejde, er det vigtigt, at de personer, der er ansvarlige for driften af disse institutioner fuldt ud engagerer sig heri. Det vil fremme denne proces, at forbindelserne mellem uddannelsesinstitutionerne forstaerkes og udbygges paa forskellige ansvars- og ledelsesniveauer i tilslutning til de mange forbindelser, som allerede er ved at blive opbygget mellem hoejere uddannelsesinstitutioner i kraft af EF-programmerne, gennem faelles forskning og paa andre maader. Der boer foretages en undersoegelse af, hvorledes disse forbindelser mellem institutioner kan fremmes mest effektivt paa grundlag af erfaringerne med mobilitetsprogrammerne og i medlemsstaterne generelt.

2. Mobilitet for undervisningspersonale

De supplerende foranstaltninger omfatter oeget mobilitet for undervisningspersonale, idet en saadan mobilitet aabner betydelige muligheder for at fremme den europaeiske dimension. Laererne er godt placeret til at formidle deres erfaringer til kolleger paa alle niveauer inden for uddannelsesinstitutionerne. De kan let styrke og fremme udviklingen af forbindelserne mellem uddannelsesinstitutionerne og forskellige former for samarbejde. OEget mobilitet for undervisningspersonale kan vaere en overordentlig effektiv maade at oege uddannelsesinstitutionernes europaeiske bevidsthed paa og derigennem bibringe en lang raekke studerende kendskab til den europaeiske dimension. Faellesskabsprogrammerne har hidtil lagt hovedvaegten paa studentermobilitet, og de eksisterende muligheder for at oege undervisningspersonalets mobilitet er ikke blevet fuldt udnyttet. Under hensyn til de erfaringer, der er gjort i forbindelse med EF-mobilitetsprogrammerne og i medlemsstaterne generelt, boer der foretages en analyse af virkningerne af en oeget mobilitet for undervisningspersonale samt hindringerne herfor.

3. Samarbejde mellem institutioner om studieplaner

Mange mennesker har, hvad enten de er beskaeftiget med europaeiske studier, studier af europaeiske sprog eller andre emner med et europaeisk aspekt, umiddelbart en bred europaeisk dimension i deres aktiviteter. Saerlige samarbejdsforbindelser mellem institutter og fakulteter for europaeiske studier, herunder Det Europaeiske Universitetsinstitut i Firenze og Europakollegiet i Brugge, udgoer en vaerdifuld mulighed for styrkelse af den europaeiske dimension inden for hoejere uddannelse.

Den voksende gensidige forstaaelse mellem undervisningspersonale og institutioner i de forskellige medlemsstater fremmer samarbejdet om studieplaner. Dette kan give sig udslag i anerkendelse af dele af kurser, opdeling af kurserne i moduler, udvikling af faelles moduler og faelles kurser samt meritoverfoersel. ERASMUS-programmet har allerede ydet et vaerdifuldt bidrag til droeftelsen af mulighederne for meritoverfoersel, og en foreloebig vurdering af ECTS (det europaeiske meritoverfoerselssystem) afventes med interesse. Det boer undersoeges, hvorledes de stadig eksisterende hindringer for samarbejdet om studieplaner kan afdaekkes og fjernes.

4. Bidraget fra fjernundervisning

Fjernundervisning kan vaere et middel til at bringe kendskabet til den europaeiske dimension ud til et stort antal studerende. Raadet og undervisningsministrene konkluderede paa deres samling den 1. juni 1992 (1), at aaben undervisning og fjernundervisning boer indgaa som delelementer i relevante programmer paa uddannelsesomraadet. Der boer foretages en undersoegelse af, hvordan fjernundervisning kan anvendes til at goere den europaeiske dimension endnu mere tilgaengelig for de studerende.

(1) EFT nr. C 151 af 16. 6. 1992.