DA Den Europæiske Unions Tidende C 298/8

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD)

(Revision af Rådets konklusioner af 15. november 2004)

(2006/C 298/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

ER SIG BEVIDST, at

1. Rådet den 12. november 2002 vedtog en resolution (1) om fremme af et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse. Resolutionen dannede grundlag for den erklæring, som ministrene for erhvervsuddannelse i EU's medlemsstater, EFTA/EØS-landene og kandidatlandene, Kommissionen og de europæiske arbejdsmarkedsparter vedtog på deres møde i København den 29.-30. november 2002 som strategi til forbedring af erhvervsuddannelsernes resultater, kvalitet og tiltrækningskraft (Københavnsprocessen)

2. det i den første evaluering af processen, der fandt sted på grundlag af Rådets konklusioner af 15. november 2004 (2) på et ministermøde i Maastricht den 14. december 2004, blev erkendt, at EUD's synlighed og profil var forbedret på europæisk plan, og at der var gjort betydelige fremskridt. Der var tale om en række fælles redskaber og principper (3). Maastricht-meddelelsen udstak prioriteter på nationalt og europæisk plan og knyttede Københavnsprocessen tættere sammen med arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010

3. Europass, en samlet ramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer, og Rådets konklusioner om den rolle, som udviklingen af færdigheder og kompetencer spiller, er blevet vedtaget efter Maastricht-meddelelsen (4). Høringen om den europæiske referenceramme for kvalifikationer er vel tilendebragt, og der arbejdes fortsat med at udvikle et meritsystem for EUD (ECVET), som i øjeblikket er til offentlig høring

4. den reviderede Lissabon-strategi og dens integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse 2005-2008 (5) afspejler den centrale rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller for Den Europæiske Unions dagsorden. Den opfordrer medlemsstaterne til at øge og forbedre investeringerne i humankapital og tilpasse systemerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse til de udfordringer, der følger af globaliseringen, demografiske ændringer og teknologisk innovation

5. den fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (6) konkluderer, at »det vil være en central udfordring for fremtiden at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og at gøre dem mere attraktive«. Det hedder ligeledes, at »bestræbelserne på at tilbyde topkvalitet ... bør gå hånd i hånd med bestræbelserne på at fremme bedre adgang og social inddragelse«

FREMHÆVER, at

1. erhvervsuddannelse bør føre til et bredt grundlag af viden og færdigheder af relevans for arbejdslivet og samtidig fremhæve topkvalitet på alle trin. Politik og praksis bør omfatte en vurdering af de relative virkninger af at investere på forskellige niveauer af færdigheder og kompetencer. Udbuddet af tekniske færdigheder og færdigheder på mellemniveau og på højt niveau bør udvides for at undgå mangel på kvalificeret arbejdskraft og for at medvirke til at understøtte innovation og vidensamfundets vækst

2. EUD spiller en dobbelt rolle ved at bidrage til konkurrenceevne og øge den sociale sammenhængskraft (7). EUD-politikker bør henvende sig til alle grupper i samfundet, tilbyde attraktive og udfordrende veje for personer med stort potentiale og samtidig være rettet mod personer, der er i fare for at stå uddannelsesmæssigt svagt og blive udelukket fra arbejdsmarkedet — især personer, der er gået tidligt ud af skolen, personer med få eller slet ingen kvalifikationer, personer med særlige behov, personer med indvandrerbaggrund og ældre arbejdstagere

3. grunduddannelse bør bibringe unge den viden og de færdigheder, værdier og holdninger, der er et nødvendigt grundlag for videre læring, beskæftigelse og iværksætterkultur, og gøre eleverne klar til at følge et forløb inden for almen uddannelse eller EUD eller en kombination af begge

4. unge under EUD bør tilegne sig færdigheder og kompetencer, der er relevante i forhold til arbejdsmarkedets krav og livslang læring. Der er derfor behov for politikker, der kan mindske frafaldet fra erhvervsuddannelserne og i højere grad lette overgangen fra skole til arbejde, f.eks. ved at kombinere uddannelse og erhvervsuddannelse med arbejde ved hjælp af lærepladser og uddannelse på arbejdspladsen

5. den voksne arbejdsstyrkes færdigheder og kompetencer bør fremmes ved, at der tilskyndes til anerkendelse af forudgående læring, der er opnået gennem uddannelse og erhvervserfaring. Der bør gives uddannelsesmuligheder til de erhvervsaktive, idet der foretages en vurdering af mulighederne for og fordelene ved en afbalanceret deling af den finansielle byrde. Samtidig bør der være læringsmuligheder til rådighed for dårligt stillede personer og grupper, især for lavtuddannede

6. de europæiske EUD-systemers mangfoldighed er et aktiv, der danner grundlag for gensidig læring og giver inspiration til reformer. Samtidig gør denne mangfoldighed det vigtigt at øge gennemsigtighed og fælles forståelse med hensyn til kvalitetsspørgsmål og dermed gensidig tillid mellem EUD-systemer og praksis. Formålet bør være at fremme et europæisk EUD-område, hvor kvalifikationer og færdigheder, der er opnået i ét land, anerkendes i hele Europa, og derved støtte unges og voksnes mobilitet.

ERKENDER, at

Københavns-processen har været væsentlig for at understrege EUD's betydning over for de politiske beslutningstagere. Den har bidraget til at øge EUD's synlighed som led i Lissabon-strategien. Processen gør det lettere at nå til enighed om fælles europæiske mål og målsætninger, at drøfte nationale modeller og initiativer og at udveksle eksempler på god praksis på europæisk plan. På nationalt plan har processen medvirket til at sætte større fokus på EUD og har givet inspiration til nationale reformer.

UNDERSTREGER, at

1. der er behov for fremover at styrke de særlige foranstaltninger med henblik på EUD. Københavnsprocessen bør videreføres inden for rammerne af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010. Der bør sikres en fokuseret og holistisk tilgang, hvor de forskellige initiativer og redskaber er indbyrdes forbundne og støtter hinanden, og hvor EUD på alle trin udvikles som en væsentlig del af livslang læring med tæt forbindelse til almen uddannelse. Der skal lægges vægt på at inddrage arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer i alle arbejdets faser og på at viderebringe nationale erfaringer til udviklingsarbejdet på europæisk plan

2. foranstaltningerne er frivillige og bør udvikles ved frivilligt bottom-up-samarbejde.

ER ENIGE OM, at

prioriteterne fra København og Maastricht forsat har gyldighed og bør styrkes i næste fase på følgende måde:

1. Politik med sigte på at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og gøre dem mere attraktive

Medlemsstaterne bør være mere opmærksomme på EUD's image, status og tiltrækningskraft. Der er i den forbindelse behov for:

— forbedret livslang vejledning, så der tages bedre hensyn til EUD's og arbejdslivets muligheder og krav, herunder øget karrierevejledning, oplysning og rådgivning på skoler

— åbne EUD-systemer, der giver adgang til fleksible, individuelle forløb og skaber bedre vilkår ved overgang til arbejdslivet, udvikling mod yderligere uddannelse og erhvervsuddannelse, herunder videregående uddannelse, og som støtter udviklingen af færdigheder hos voksne på arbejdsmarkedet

— tætte forbindelser med arbejdslivet, både vedrørende grundlæggende og fortsat erhvervsuddannelse, samt øgede muligheder for at uddanne sig på arbejdspladsen

— tilskyndelse til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring til støtte for karriereudvikling og livslang læring

— foranstaltninger med henblik på at øge mænds og kvinders interesse for og deltagelse på de EUD-områder, hvor de fortsat er underrepræsenteret, f.eks. kvinder på teknologiområdet

— udvikling og fremhævelse af topkvalitet i færdigheder, f.eks. ved at anvende verdensklassestandarder eller organisere fagkonkurrencer (8).

Ved forbedringen af erhvervsuddannelsernes tiltrækningskraft og kvalitet bør der lægges større vægt på god forvaltningspraksis i EUD-systemerne og hos udbyderne af disse erhvervsuddannelser (9). Dette indebærer:

— lydhørhed over for enkeltpersoners og arbejdsmarkedets behov, herunder forudsigelse af færdighedsbehov. Opmærksomheden bør især være rettet mod små og mellemstore virksomheders behov

— national kvalitetssikring og forbedring i overensstemmelse med Rådets konklusioner om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (10)

— øgede offentlige og private investeringer i EUD ved hjælp af udvikling af afbalancerede fælles finansierings- og investeringsmekanismer

— øget gennemsigtighed i EUD-systemerne

— stærkere lederskab i institutioner og/eller hos uddannelsesudbydere inden for de nationale strategier

— højt kvalificerede lærere og undervisere, der arbejder med løbende faglig udvikling

— aktivt partnerskab mellem de forskellige beslutningstagere og interessenter, især arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan.

2. Udvikling og implementering af fælles redskaber til EUD

Udviklingen af fælles europæiske redskaber bør videreføres for at bane vej for et europæisk EUD-område og for at understøtte det europæiske arbejdsmarkeds konkurrenceevne. Der bør sigtes på, at de redskaber, der træffes aftale om, er på plads inden 2010.

Videreudvikling af:

a) fælles europæiske redskaber med særlig henblik på EUD gennem — udvikling og afprøvning af et europæisk meritsystem for EUD (ECVET) som et redskab til meritakkumulering og -overførsel under hensyn til de særlige forhold inden for EUD og de erfaringer, der er indhøstet med det europæiske meritoverførselssystem (ECTS) inden for de videregående uddannelser — forstærket samarbejde om kvalitetsforbedringer ved at anvende det europæiske kvalitetssikringsnet for EUD (ENQA-VET) som bidrag til at skabe en fælles forståelse med hensyn til kvalitetssikring og fremme gensidig tillid. Der bør fortsat samarbejdes med de videregående uddannelser

b) fælles europæiske redskaber, hvor EUD spiller en væsentlig rolle, gennem — udvikling og afprøvning af en europæisk referenceramme for kvalifikationer (EQF) baseret på udbytte af læringen, så der skabes større ligestilling og bedre sammenhæng mellem EUD og de videregående uddannelser, og tages hensyn til internationale kvalifikationer inden for de enkelte sektorer — videreudvikling af Europass som en samlet europæisk ramme for større gennemsigtighed og redskaber til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring for at understøtte og supplere indførelsen af EQF og ECVET.

Implementering af:

a) fælles europæiske redskaber med særligt henblik på EUD gennem — deltagelse i afprøvningen af ECVET og tilskyndelse til implementering heraf — anvendelse af principperne bag en fælles ramme for kvalitetssikring, jf. Rådets konklusioner fra maj 2004 om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse, for at fremme en kultur med kvalitetsforbedringer og bredere deltagelse i ENQA-VET-nettet

b) fælles europæiske redskaber, hvor EUD spiller en væsentlig rolle, gennem — sammenkædning af nationale kvalifikationssystemer eller nationale referencerammer for kvalifikationer og EQF — understøttelse af nationale kvalifikationssystemer ved hjælp af integration af internationale kvalifikationer inden for de enkelte sektorer med anvendelse af EQF som referencepunkt — fremme af en udstrakt anvendelse af Europass.

3. Styrkelse af den gensidige læring

Det er nødvendigt med en mere systematisk fremgangsmåde for at styrke gensidig læring, samarbejde og udveksling af erfaring og knowhow. Dette bør fremmes ved hjælp af:

— fælles begreber og vedtagne definitioner på europæisk plan, så de nationale løsninger, modeller og standarder bliver lettere at forstå

— midler fra Kommissionen til finansiering af forskning og undersøgelser vedrørende specifikke emner for at uddybe forståelsen af de europæiske EUD-systemer og -praksis og deres sammenkædning med arbejdsmarkedet og de øvrige uddannelsessektorer

— Kommissionens overvågning af de forskellige net, udveksling af eksempler på god praksis og udvikling af mekanismer, der kan anvendes til at formidle viden og ekspertise

— en systematisk og fleksibel ramme til støtte for »peer learning«-aktiviteter på EUD-området. Rammen bør også omfatte støtte til decentral »peer learning«.

Fyldestgørende og konsistente data og indikatorer er nøglen til at forstå, hvad der sker inden for EUD, til at styrke den gensidige læring og til at skabe grundlag for en evidensbaseret uddannelsespolitik.

Inden næste opfølgningskonference på ministerplan i 2008 bør Kommissionen have:

— lagt særlig vægt på at gøre erhvervsuddannelsesstatistikkerne mere omfattende, præcise og pålidelige, så det bliver muligt at evaluere de fremskridt, der gøres med udvikling af EUD

— taget udformningen af EUD-elementet inden for det sammenhængende sæt af indikatorer og benchmarks op (11)

— været særlig opmærksom på udarbejdelsen af statistiske oplysninger om investeringer i og finansiering af EUD.

Dette sker bedst ved at anvende og kombinere de eksisterende data bedst muligt, samtidig med at der sikres fyldestgørende nationale/regionale data om EUD og konsistens og sammenlignelighed i forhold til andre data om uddannelse og erhvervsuddannelse.

4. Inddragelse af alle interessenter

Et vellykket udfald af Københavnsprocessen kræver aktiv inddragelse af alle interessenter på EUD-området, herunder især arbejdsmarkedets parter på europæisk og nationalt plan, brancheorganisationer og EUD-udbydere. Det er derfor nødvendigt med:

— kortfattede og klare oplysninger om processen, dens baggrund, prioriteter og aktiviteter samt effektiv formidling af resultaterne

— aktiv deltagelse i alle processens faser af interessenter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan

— vægt på at inddrage EUD-udbydere, lærere og undervisere i afprøvning og implementering af resultaterne af processen

— inddragelse, hvor det er relevant, af de lærende og deres organisationer på nationalt og europæisk plan.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES ANSVARSOMRÅDER

at gennemføre Københavnsprocessen ved hjælp af:

— effektiv anvendelse af strukturfondene til støtte for EUD-reformer på nationalt plan

— målrettet anvendelse af det nye program for livslang læring til at understøtte processen, navnlig med hensyn til innovation, afprøvning, forsøg og implementering

— aktiv deltagelse af relevante fællesskabsagenturer, -organer og -komitéer

— tæt samarbejde om statistik, indikatorer og benchmarks med Eurostat, OECD, Cedefop og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

— udveksling af informationer, ekspertise og resultater med tredjelande, herunder navnlig de lande, der er omfattet af politikken vedrørende det bredere europæiske naboskab. Samarbejdet med højt præsterende lande og internationale organisationer som f.eks. OECD bør forstærkes.

Samtlige medlemsstaters ret til deltagelse i dette arbejde bør sikres.

Der bør i de årlige rapporter om de nationale Lissabon-reformprogrammer lægges særlig vægt på fremskridtene inden for EUD.

Den integrerede rapport, der hvert andet år udarbejdes om arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, bør indeholde en særlig del vedrørende EUD, der gør det muligt at overvåge fremskridtene og påpege de vigtigste resultater, som skal rapporteres til Det Europæiske Råd.

(1) EFT C 13 af 18.1.2003, s. 2.

(2) 13832/04.

(3) Resolution om livslang vejledning (9286/04);

konklusioner om identifikation og validering af ikke-formel og uformel læring (9600/04);

konklusioner om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (9599/04).

(4) Europass, (EUT L 390 af 31.12.2004, s. 6);

konklusioner om færdigheder og kompetencer (EUT C 292 af 24.11.2005, s. 3).

(5) 9341/2/05.

(6) »Modernisering af almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Et afgørende bidrag til velstand og social samhørighed i Europa« — Rådets og Kommissionens fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (EUT C 79 af 1.4.2006, s. 1).

(7) Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. marts 2006 i Bruxelles (7775/06).

(8) Såsom European Skills Competetion, der skal afholdes i Nederlandene i 2008, og World Skills Competetions, der finder sted hvert andet år.

(9) Centrale budskaber til Det Europæiske Råds forårsmøde (7620/06).

(10) Kvalitetssikring af erhvervsuddannelse 9599/04 EDUC 117 SOC 252, maj 2004.

(11) Rådets konklusioner af 24. maj 2005 om nye indikatorer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (EUT C 141, 10.6.2005, s. 7).