ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE FORSAMLET I RAADET den 25. november 1991 om samarbejde om yderligere foroegelse af den studerendes mobilitet (91/C 321/03)

I overensstemmelse med Raadets og undervisningsministrenes konklusioner af 2. juni 1983 om fremme af mobiliteten inden for den videregaaende uddannelser og Raadets afgoerelser om ivaerksaettelse af COMETT-, ERASMUS- og LINGUA-programmerne er samarbejdet mellem de hoejere uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne blevet styrket og mobiliteten blandt studerende og laerere steget stoet.

De praktiske erfaringer fra denne udvikling og resultaterne af konferencer paa faellesskabsplan om videregaaende uddannelser (Leuven i 1989 og Siena i 1990) har kastet lys over en raekke hindringer for mobiliteten blandt laerere og studerende, som der paa kort sigt kan saettes ind overfor. Raadet og undervisningsministrene erkender, at der med Kommissionens memorandum om videregaaende uddannelser i Det Europaeiske Faellesskab er ingangsat en vaesentlig debat om dette spoergsmaal, men mener dog, at der allerede nu kan saettes ind over for disse hindringer.

Udvikling af en database paa EF-plan

Et tredje skridt kunne vaere at forbedre informationen om undervisningstilbud inden for medlemsstaternes videregaaende uddannelser ved at udvikle edb-databaser og -netvaerk. Kommissionen opfordres til at udbygge aktiviteterne med henblik paa udvikling af en database med oplysninger til studerende, som skal indeholde en oversigt over undervisningstilbuddene. Den vil kunne basere disse aktiviteter paa de bestaaende netvaerk og initiativer, herunder de nationale informationscentre vedroerende akademisk anerkendelse (NARIC) og Studenterhaandbogen, samt anvende oplysninger fra relevante statslige og ikke-statslige organisationer. Den opfordres til at forelaegge en situationsrapport inden december 1992.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE FORSAMLET I RAADET den 25. november 1991 om kvalitetsvurdering af videregaaende uddannelse (91/C 321/02)

Interessen for en hoejnelse af kvaliteten af undervisningen inden for de videregaaende uddannelser deles af samtlige medlemsstater og alle hoejere uddannelsesinstitutioner i De Europaeiske Faellesskaber. Den europaeiske dimensions stadig stoerre betydning generelt og mere specielt gennemfoerelsen af det indre marked vil udvide kredsen af personer med interesse for kvaliteten af den videregaaende uddannelser i de enkelte medlemsstater.

I overensstemmelse med de nyligt afholdte EF-konferencer om videregaaende uddannelse (1989 i Leuven og 1990 i Siena) og i erkendelse af, at Kommissionens memorandum om videregaaende uddannelse i Faellesskabet har startet en vaesentlig debat, vil de nationale ordninger for kvalitetsvurdering af videregaaende uddannelse kunne undersoeges paa EF-plan med det formaal at styrke de nationale systemer til kvalitetsvurdering og at finde en maade, hvorpaa den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder kan forbedres.

Paa grund af de forskelligartede metoder til kvalitetsvurdering, der anvendes paa nationalt plan, kunne de nationale erfaringer med initiativer til kvalitetsvurdering suppleres paa EF-plan, uden at man herved roerer ved medlemsstaternes nuvaerende ansvar og befoejelser og de hoejere uddannelsesinstitutioners autonomi.

Det vil derfor vaere nyttigt at foretage en sammenlignende undersoegelse af de metoder, der i oejeblikket anvendes i medlemsstaterne til kvalitetsvurdering af videregaaende uddannelse. En saadan undersoegelse vil kunne bidrage til at klarlaegge mulighederne for gennemfoerelse af et begraenset antal pilotprojekter med henblik paa samarbejde paa omraadet og til paa EF-plan, under hensyn til foreliggende praktiske erfaringer med international kvalitetsvurdering, at udvikle instrumenter til styrkelse af dette samarbejde, f.eks. metoden med besoeg af uddannelseseksperter til vurdering af undervisningen inden for deres respektive fagomraader (»peer review«). Institutionernes deltagelse i eventuelle EF-ordninger skal ske paa frivillig basis. Arbejdet boer foregaa i naer kontakt med andre institutioner og organisationer saasom OECD.

Kommissionen opfordres til paa grundlag af oplysninger, som medlemsstaterne skal fremlaegge, at gennemfoere denne undersoegelse inden for rammerne af de midler, den raader over, og i samraad med en arbejdsgruppe sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne og for relevante europaeiske organisationer inden for videregaaende uddannelse. Resultatet af undersoegelsen skal forelaegges for Raadet og undervisningsministrene inden udgangen af 1992.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE FORSAMLET I RAADET den 25. november 1991 om en pilotaktion for multilaterale partnerskaber mellem skoler i Det Europaeiske Faellesskab (91/C 321/04)

Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, understreger, at de unges kreativitet og evne til at tage initiativer og til at samarbejde paa tvaers af graenserne i vidt omfang er afgoerende for, at det indre marked kan blive en succes. De finder, at et samarbejde mellem medlemsstaternes skoler paa sekundaertrinnet kan yde et vigtigt bidrag til fremme af disse egenskaber.

I overensstemmelse med deres resolutioner af 9. februar 1976 vedroerende et handlingsprogram paa uddannelsesomraadet og af 24. maj 1988 om den europaeiske dimension i undervisningen samt Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 1987 til stoette af samarbejdsaktiviteter mellem skoler i Faellesskabet er de interesseret i at stimulere kontakter mellem laerere og elever fra skoler i forskellige medlemsstater.

De noterer sig den betydelige indsats, som medlemsstaterne, de beroerte organisationer og skolerne i medlemsstaterne har gjort i denne henseende.

Medlemsstaterne kan endvidere lette partnerskaberne som led i deres nationale uddannelsespolitik inden for de givne oekonomiske rammer.

Det henstilles til Kommissionen, at den:

- i samraad med Uddannelsesudvalget letter sammensaetningen af de multilaterale partnerskaber mellem skoler

- samarbejder med medlemsstaterne i udviklingen af aktionen og skaber forbindelse mellem de forskellige udvekslingsaktiviteter paa omraadet, der allerede er ivaerksat paa EF-plan, isaer udveksling af laerere. Uddannelsesudvalget opfordres til at forelaegge en rapport om pilotaktionen ved udgangen af 1994.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET den 14. november 1991 om fremme af teaterbegivenheder i 1993 (91/C 314/03)

Kulturministrene, forsamlet i Raadet, noterer sig, at 1993 er 200-aaret for Carlo Goldonis doed og 400-aaret for Christopher Marlowes doed.

Dette kunne markeres med en raekke teaterbegivenheder i medlemsstaterne som led i opfoelgningen af deres resolution af 7. juni 1991 om udvikling af teatret i Europa (1).

Begivenhederne vil kunne omfatte foelgende:

1) Indkaldelse til en europaeisk teaterkonference i Italien i 1993 i anledning af 200-aaret for Carlo Goldonis doed.

2) Saerlig tilskyndelse i 1993 til teaterkoproduktioner mellem de forskellige medlemsstaters producenter.

3) Fremme af taettere kontakter mellem teaterskoler i Europa, herunder styrkelse af udvekslingerne af laerere og studerende i 1993.

4) Tilrettelaeggelse i hver medlemsstat, om muligt i begyndelsen af teatersaesonen 1993/1994, af en aften med »aabne doere« i europaeiske teatre for at fremme publikums forstaaelse af teaterverdenen.

5) Saerlig indsats i 1993 paa ovennaevnte omraader i relation til teatrene i Central- og OEsteuropa.

Foranstaltninger skal ivaerksaettes efter samraad med og i samarbejde med internationale organisationer, f.eks. Europaraadet, og europaeiske og nationale professionelle teaterkredse.

Ministrene opfordrer Kommissionen til i stoerst muligt omfang at bistaa med forberedelsen af saadanne teaterbegivenheder i 1993.

(1) EFT nr. C 188 af 19. 7. 1991.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET den 15. maj 1992 vedroerende toksikologi med henblik paa beskyttelse af befolkningens sundhed (92/C 148/01)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET,

SOM HAR GJORT sig bekendt med Kommissionens meddelelse om De Europaeiske Faellesskabers toksikologiske handlingsprogram med henblik paa beskyttelse af befolkningens sundhed,

NOTERER SIG de opnaaede resultater, der i vid udstraekning svarer til de maal, som Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Raadet, fastsatte i 1986 (1) og 1988,

OPFORDRER Kommissionen til bredt at formidle disse resultater og til at faerdiggoere det igangvaerende arbejde,

MENER, at erfaringerne paa dette omraade i medlemsstaterne og paa faellesskabsplan ogsaa skal kunne bidrage til sygdomsforebyggelse,

OPFORDRER derfor Kommissionen til eventuelt at indkredse, hvilke toksikologiske aktioner der kan ivaerksaettes i forbindelse med den fremtidige faellesskabspolitik paa sundhedsomraadet.

(1) Resolution vedtaget af Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Raadet, om De Europaeiske Faellesskabers toksikologiske handlingsprogram med henblik paa beskyttelse af befolkningens sundhed (EFT nr. C 184 af 23. 7. 1986, s. 1).
KONKLUSIONER FRA RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET af 15. maj 1992 vedroerende ernaering og sundhed (92/C 148/02)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET,

SOM TAGER I BETRAGTNING, hvor vigtig ernaeringen er for borgernes sundhed og velbefindende, og hvor stor en rolle en korrekt ernaering spiller for forebyggelsen af forskellige sygdomme og risikofaktorer;

SOM ERINDRER OM deres resolution af 3. december 1990 om en faellesskabsaktion vedroerende ernaering og sundhed (1), der bl. a. omhandler et europaeisk ernaeringsaar;

BEKRAEFTER PAA NY betydningen af en saadan aktion, der som led i Faellesskabets fremtidige sundhedspolitik vil tilfoere en vaesentlig mervaerdi til de aktioner, medlemsstaterne allerede gennemfoerer paa dette omraade;

TAGER TIL EFTERRETNING, at Kommissionen er i faerd med at foretage en samlet vurdering paa sundhedsomraadet, og at den agter at tage de noedvendige initiativer, saa snart denne vurdering er tilendebragt;

MENER, at spoergsmaalene vedroerende ernaering fortsat boer overvejes som led i Faellesskabets fremtidige sundhedspolitik;

OPFORDRER Kommissionen til at forsaette sine undersoegelser i naert samarbejde med de hoejtstaaende embedsmaend, som medlemsstaterne har udpeget til at varetage denne opgave.

(1) Resolution vedtaget af Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Raadet (EFT nr. C 329 af 31. 12. 1990, s. 1).
KONKLUSIONER FRA RAADET OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET den 15. maj 1992 vedroerende arvelige sygdomme (92/C 148/03)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET,

SOM TAGER I BERAGTNING, at arvelige og genetisk betingede sygdomme spiller en vigtig rolle i forbindelse med generelle sundhedsmaessige problemer;

SOM TAGER I BETRAGTNING, at konsekvenserne af disse sygdomme, og navnlig de oekonomiske og sociale foelger heraf, er betydelige og kan indvirke paa de fremtidige generationer;

SOM HENVISER TIL, at Faellesskabet allerede nu ud over forskningsaktioner vedtager foranstaltninger paa andre omraader, der bidrager til forebyggelsen af disse sygdomme, for saa vidt som de sigter mod at fjerne de risikofaktorer, der er knyttet til sygdommene;

SOM TAGER I BETRAGTNING, at samarbejdet med de internationale organisationer, der er aktive paa dette omraade, og mellem de forskellige nationale organer, kan bidrage til en bedre udnyttelse af ressourcerne og kendskabet til alle de problemer, der er forbundet med forebyggelsen af saadanne sygdomme;

SOM TAGER HENSYN TIL de saerlige ikke blot sundhedsmaessige, men ogsaa etiske, juridiske, oekonomiske og sociale aspekter af problematikken;

NOTERER sig med interesse memorandummet fra den portugisiske delegation vedroerende arvelige og genetisk betingede sygdomme;

FINDER det vigtigt at fremme den epidemiologiske forskning i genetisk betingede sygdomme inden for rammerne af EF-forskningsprogrammer og internationale forskningsprogrammer paa det biomedicinske og det sundhedsmaessige omraade;

UNDERSTREGER, at det kan fremme bekaempelsen af arvelige sygdomme, hvis man samler oplysninger og resultater fra de forskellige aktioner til fjernelse af risikofaktorerne, der er gennemfoert paa nationalt plan og faellesskabsplan, og;

FINDER, at de spoergsmaal, der knytter sig til bekaempelsen af de paagaeldende sygdomme, navnlig det oenskelige i et samarbejde mellem medlemsstaterne, skal indgaa i overvejelserne i forbindelse med Faellesskabets fremtidige politik paa sundhedsomraadet.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 12. november 1992 vedroerende proceduren for udpegelse af Europaeiske Kulturbyer (92/C 336/02)

Som et supplement til resolutionen af 13. juni 1985 (1) samt konklusionerne af 18. maj 1990 (2) og 18. maj 1992 (3) vedroerende Den Europaeiske Kulturby finder kulturministrene, forsamlet i Raadet, at proceduren for udpegelse af kulturbyer boer goeres mere praecis, idet begivenheden nu ikke kun er aaben for byer i Faellesskabet, men ogsaa for byer i andre europaeiske lande, der holder principperne om demokrati, pluralisme, retssikkerhed og respekt for menneskerettighederne i haevd.

De godkender derfor den procedure for udpegelse af Europaeiske Kulturbyer, som findes i bilaget til disse konklusioner.

(1) EFT nr. C 153 af 22. 6. 1985.

(2) EFT nr. C 162 af 3. 7. 1990.

(3) EFT nr. C 151 af 16. 6. 1992.

BILAG

PROCEDURE FOR UDPEGELSE AF EUROPAEISKE KULTURBYER 1. Tidsplan for udpegelser

Det er Raadets hensigt at udpege byerne for 1998 og 1999 i 1993. Udpegelser for aar 2000 og 2001 vil finde sted i 1995. Tilsvarende udpegelser vil finde sted i 1997 og derefter hvert andet aar.

2. Ansoegningsfrist

De respektive landes regeringer skal indgive ansoegninger paa ansoegerbyernes vegne senest den 30. juni 1993 for 1998 og/eller 1999, saa udpegelsen kan finde sted inden den 31. december 1993. Det samme vil gaelde i 1995 og derefter.

3. Ledsagende materiale

Det skal fremgaa af ansoegningen, for hvilke(t) aar udpegelsen foretraekkes. Raadet ser gerne, at der vedlaegges yderligere materiale til stoette for ansoegningerne, forudsat det giver flere oplysninger om den paagaeldende bys planer og de forberedelser, der er gjort, og et saadant materiale vil blive taget med i betragtning ved bedoemmelsen.

4. Kriterier for udvaelgelse

Ministrene er allerede blevet enige om foelgende kriterier, som dog ikke udelukker andre betragtninger:

a) Byen boer ligge i en europaeisk stat, der holder principperne om demokrati, pluralisme, almindeligt anerkendte retsregler og respekt for menneskerettighederne i haevd.

b) De foreslaar, at der skiftes mellem byer i Faellesskabet og byer i andre europaeiske lande, uden at dette dog skal vaere en ufravigelig regel.

c) Der boer ikke vaelges kulturbyer fra samme geografiske omraade to aar i traek.

d) Der boer vaere ligevaegt mellem hovedstaeder og provinsbyer.

e) Der kan for et bestemt aar udpeges to byer samtidig.

5. Den Europaeiske Kulturmaaned

Udpegelsesproceduren for Den Europaeiske Kulturmaaned kan eventuelt overvejes samtidig med, at arrangementet tages op til nyvurdering i anden halvdel af 1993.
ERKLAERING FRA RAADET OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET af 15. maj 1992 vedroerende den europaeiske narkotikabekaempelsesuge (92/C 148/04)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at narkotikamisbrug medfoerer sundhedsmaessige og sociale problemer paa verdensplan, og at der derfor kraeves internationalt samarbejde, og navnlig en saerlig indsats fra Faellesskabets side for at finde en loesning paa disse problemer;

SOM HENVISER TIL stats- og regeringschefernes konklusioner vedroerende betydningen af, at Faellesskabet og dets medlemsstater systematisk og vedvarende styrker deres indsats i kampen mod narkotika;

SOM TAGER HENSYN TIL de maalsaetninger og retningslinjer, der er fastlagt i det europaeiske narkotikabekaempelsesprogram, der blev godkendt af Det Europaeiske Raad den 14. og 15. december 1990 i Rom, herunder navnlig dem, der tager sigte paa at daempe efterspoergslen efter narkotika;

SOM HENVISER TIL deres konklusioner af 3. december 1990 og 4. juni 1991 vedroerende en daempning af efterspoergslen efter narkotika;

SOM TAGER HENSYN TIL konklusionerne fra Det Europaeiske Raads samling i Maastricht, hvor Raadet stoettede tilrettelaeggelsen af en europaeisk narkotikabekaempelsesuge som et led i den videst mulige information om narkotikaproblemer;

BEKRAEFTER deres faelles vilje til at oege deres indsats inden for narkotikabekaempelse paa alle niveauer med henblik paa at daempe efterspoergslen efter narkotika i Europa;

FINDER det vigtigt, at denne indsats foerst og fremmest drejer sig om forebyggelse, herunder navnlig om sundhedsoplysning og -undervisning blandt unge;

MENER, at den europaeiske narkotikabekaempelsesuge, som skal finde sted den 16. til 22. november 1992, skal vaere starten paa et mere permanent og udbygget samarbejde, der skal bevidstgoere offentligheden generelt, men frem for alt de unge;

APPELLERER til offentligheden om at udvise samarbejdsvilje, og dette gaelder isaer alle de personer og instanser, der er mere direkte involveret i tilrettelaeggelsen og igangsaetningen af den europaeiske narkotikabekaempelsesuge, saaledes at aktionen kan komme til at udgoere et vigtigt bidrag til forebyggelse af narkotikamisbrug i Europa.
RESOLUTION VEDTAGET AF RAADET OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RAADET af 16. december 1991 om et EF-handlingsprogram vedroerende bevaegelseshaemmede personer i trafikken (92/C 18/01)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RAADET -

som tager foelgende i betragtning:

Der er grund til at forvente, at gennemfoerelsen af det indre marked uden graenser vil oege alle EF-borgernes muligheder for mobilitet;

disse muligheder skal ogsaa kunne udnyttes af bevaegelseshaemmede personer, som har de samme rettigheder som andre borgere;

EF-borgernes stigende middellevetid vil resultere i et oeget antal bevaegelseshaemmede personer;

de faellesskabsaktioner, som sigter paa at lette bevaegelseshaemmede personers adgang til trafikken, skal indgaa som en integrerende del af den faelles transportpolitik -

ANMODER Kommissionen

- om, at den - under hensyn til sit forslag til Raadets direktiv om minimumsforskrifter til forbedring af mobilitet og sikker transport for bevaegelseshaemmede arbejdstagere til og fra arbejde (1) samt til subsidiaritetsprincippet - i samarbejde med eksperter fra medlemsstaterne udarbejder et EF-handlingsprogram med forslag til konkrete foranstaltninger med sigte paa, at alle offentlige transportmidler og de dertil knyttede infrastrukturer bliver lettere tilgaengelige;

- om at forelaegge Raadet et forslag til handlingsprogram, hvis muligt inden udloebet af september 1992.

(1) EFT nr. C 68 af 16. 3. 1991, s. 7.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 27. november 1992 om informationsnettet om uddannelse i Det Europaeiske Faellesskab (EURYDICE) (92/C 336/06)

1. Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, anmodede i deres resolution af 6. december 1990 (1) om EURYDICE-nettet for information om uddannelse i Det Europaeiske Faellesskab om, at der foretages en undersoegelse af arbejdsmetoderne i nettet. Under overvejelserne om den fremtidige udvikling boer der tages hensyn til resolutionen, den nyligt foretagne evaluering, Kommissionens statusrapport af 30. oktober 1992, der indeholder forslag om tilpasning af nettet paa kort sigt samt til aktuelle forhold saasom:

- den forventede integration af EFTA-landene i nettet fra 1. januar 1993

- udviklingen i de kvalitative og kvantitative behov for oplysning i forbindelse med udbygningen af uddannelsessamarbejdet paa faellesskabsniveau.

2. Med hensyn til det foerste punkt tilkendegiver Raadet og ministrene, at de er rede til at soerge for, at nettet faar passende bistand. Med hensyn til det andet punkt paalaegger de Uddannelsesudvalget, at det snarest tager Kommissionens statusrapport op til overvejelse. Kommissionen opfordres til under hensyn til resultatet af denne overvejelse, og naar det bliver relevant, at forelaegge Raadet et forslag med en naermere beskrivelse af de fremtidige maal, prioriteringer, maalgrupper og arbejdsmetoder for EURYDICE-nettet.

(1) EFT nr. C 329 af 31. 12. 1990.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 27. november 1992 vedroerende sundhedsundervisning i skoler (92/C 336/07)

1. Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, har noteret sig en meddelelse fra Kommissionen vedroerende ivaerksaettelsen af deres resolution af 23. november 1988 (1) om sundhedsundervisning i skoler. De glaeder sig over den positive udvikling, der har fundet sted i medlemsstaterne og paa EF-plan.

2. De har noteret sig konklusionerne fra Raadet og sundhedsministrene, forsamlet i Raadet den 13. november 1992, vedroerende sundhedsundervisning. De glaeder sig over den interesse, sundhedsministrene har vist for Kommissionens meddelelse. De erkender, at medens sundhedsundervisning i skolen sorterer under undervisningsministrene, sorterer den overordnede politik vedroerende folkesundhed under sundhedsministrene.

3. De erkender, at erfaringerne viser, at skolemiljoeet giver gode muligheder for at fremme tilegnelsen af individuelle faerdigheder og viden, der er med til at udvikle velinformerede unge mennesker, som er i stand til at vaelge en sund livsfoerelse.

4. De tilslutter sig derfor sundhedsministrenes understregning af betydningen af et naert samarbejde mellem sundheds- og undervisningsmyndigheder om

- at planlaegge en effektiv sundhedsundervisning i skolerne, der styrker og styrkes af sundhedsundervisningen andre steder, og

- at forklare unge mennesker betydningen af en sund livsfoerelse.

5. De generelle principper og retningslinjer, der er indeholdt i Raadets og undervisningsministrenes resolution fra 1988, har fortsat gyldighed. Disse retningslinjer boer fortsat foelges og udbygges under hensyn til:

- de henstillinger, der er indeholdt i Kommissionens meddelelse, herunder behovet for at lette udviklingen og udvekslingen af undervisningsplaner og -materiale

- behovet for specielt at rette opmaerksomheden mod undervisning i faren ved stofmisbrug samt i faerdselssikkerhed, og

- behovet for den bedst mulige udnyttelse af de midler, der er afsat paa budgetterne, baade i medlemsstaterne og i Faellesskabet.

6. For saa vidt angaar aktiviteter paa EF-plan opfordres Kommissionen til at sikre, at de aspekter af Kommissionens aktiviteter til fremme af folkesundheden, der navnlig er af interesse for undervisningsministrene, koordineres fuldt ud.

7. Raadet og undervisningsministrene glaeder sig over Kommissionens samarbejde med internationale organisationer som Verdenssundhedsorganisationen og Europaraadet. Saadant samarbejde boer fortsaettes.

8. De opfordrer Kommissionen til ved udgangen af 1995 at forelaegge en ny beretning om, hvad der er blevet gjort for at gennemfoere resolutionen af 1988.

(1) EFT nr. C 3 af 5. 1. 1989.