ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

tilgængelighed for handicappede: a) forbedret tilgængelighed er en forudsætning for uafhængighed, inddragelse og deltagelse, og giver handicappede mulighed for at nyde godt af deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder b) lettelse af deltagelsen på arbejdsmarkedet ved en kombination af fleksible beskæftigelsesordninger, støttet beskæftigelse, social økonomi, aktiv integrering og positive foranstaltninger, som f.eks. støttetilbud, løntilskud, tilpasning af arbejdspladsen, brug af teknologiske hjælpemidler og personlig bistand vil føre til bedre beskæftigelsesmuligheder for alle handicappede og også til øget produktivitet c) handicappede bør have passende adgang til uddannelse, og der bør træffes specifikke foranstaltninger, hvor det er relevant, for at give handicappede børn mulighed for at deltage i den almene uddannelse d) strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond (ESF), bør i endnu større omfang anvendes til at støtte handicappedes beskæftigelse, uddannelse og lige muligheder e) det igangværende arbejde med fælles europæiske standarder for tilgængelighed og deres anvendelse i forbindelse med offentlige udbud bør fremmes f) kvalitetsydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser, sundheds- og revalideringstjenester bør gøres tilgængelige for handicappede og deres familier gennem udvikling af frivillige kvalitetsrammer på EU-plan g) samtlige borgeres deltagelse i informationssamfundet bør fremmes i overensstemmelse med Rigaerklæringen om e-inddragelse ved at udvikle tilgængelige informations- og kommunikationsteknologier og ved hjælp af teknologiske hjælpemidler til handicappede h) der bør være bedre adgang til almindelige varer, tjenesteydelser og infrastruktur, så handicappede får bedre mulighed for at blive forbrugere i) der bør i rimeligt omfang sikres, at handicappede fuldt ud kan nyde godt af deres rettigheder som passagerer, og deres rettigheder bør sikres ved at fremme relevant EU-lovgivning på transportområdet j) alle handicappedes ret til at være en del af samfundet bør fremmes, og overalt, hvor det er relevant, bør plejeinstitutioner efterhånden erstattes af alternativer med base i lokalsamfundet.
»(2)

1 for Tyskland, … 10 for Serbien, … 35 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, … 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttede) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles til …«
97.

Konkret vil Fællesskabet på mellemlangt sigt søge at: — styrke sin rolle i forbindelse med humanitær oplysning — forstærke indsatsen for at øge bevidstheden om humanitære principper/overvejelser i EU-institutionernes arbejde — optræde som en drivende kraft især i EU for at fremme en velkoordineret bedste praksistilgang til ydelse af humanitær bistand — gøre det lettere for alle medlemsstater at deltage i ydelsen af humanitær bistand gennem udveksling af indhøstede erfaringer og ved at tilbyde specifik vejledning (f.eks. om bistandsformer, partnere) efter behov med særlig vægt på at tilskynde civilsamfundet i de nyligt tiltrådte EU-medlemsstater til at deltage — samarbejde med andre, herunder FN, Røde Kors/Røde Halvmåne og de humanitære ngo'er, om at sikre bedre behovsanalyser og om kortlægning af fortsatte huller i bistandskapaciteten — fremme udveksling af strategier, behovsvurderinger og kontekstanalyser mere systematisk for at forbedre den samlede bistandsindsats — fremme sektorpolitikker med en merværdi på grundlag af bedste praksis internationalt på specifikke politikområder (f.eks. børn i katastrofesituationer, fødevarebistand, sundhed) — styrke koordineringen med andre politikker og instrumenter (LRRD, stabilitet og civilbeskyttelsesinstrumenter) — yderligere forbedre sin evne til at reagere hurtigt og fleksibelt i tilfælde af pludselige katastrofer — nærmere undersøge spørgsmålet om transport og logistik og beredskab forud for katastrofer, herunder forudgående placering af lagre — fortsætte arbejdet med partnere for at sikre kvalitet og ansvarlighed inden for den humanitære bistand og samtidig gøre det lettere at reagere hurtigt og fleksibelt, når det er nødvendigt — fortsætte med at strømline og forenkle sine administrative krav med henblik på at styrke samarbejdet med partnere og forbedre effektiviteten på stedet — sikre en sammenhængende forståelse og anvendelse af internationalt vedtagne normer og retningslinjer for ydelse af bistand som supplement til retningslinjer med en skræddersyet tilgang, hvis der kortlægges mangler — systematisere de indhøstede erfaringer med kriseberedskab ud over opretholdelse af det egentlige program for ekstern evaluering og revision og derved bidrage til at øge effektiviteten af fællesskabsfinansierede bistandsoperationer — kommunikere til den europæiske offentlighed, hvilken virkning og betydning den humanitære bistand fra Fællesskabet har, for at sikre en fortsat høj grad af støtte fra borgerne.
(6)

I Kommissionens meddelelse af 29. juni 2006 (2) om uddannelsen af retsvæsenets aktører i Den Europæiske Union understreges behovet for at tilrettelægge uddannelsen inden for retsvæsenet således, at de fremskridt, der er opnået med hensyn til virkeliggørelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bliver effektive og synlige. I meddelelsen understreges navnlig behovet for at forbedre retsvæsenets aktørers kendskab til Den Europæiske Unions retlige instrumenter, for at forbedre den gensidige forståelse af medlemsstaternes retssystemer og for at forbedre sprogundervisningen. Mens det understreges, at det først og fremmest er medlemsstaterne, der skal sørge for, at den europæiske dimension indgår fuldt ud i deres nationale aktiviteter, fremhæves det også i meddelelsen, at der skal udvikles et mere integreret uddannelsesniveau, som fastlægges og gennemføres på EU-plan.
7)

at identificere de hindringer, der står i vejen for deltagelsen af unge med færre muligheder, at finde metoder til at overvinde disse hindringer og især at fremme deltagelsen af unge med færre muligheder hele vejen fra det lokale til det nationale plan både inden for det repræsentative demokrati og i ungdomsstrukturerne, at øge støtten til oplæring af unge i, hvordan de kan deltage.
5)

de otte nøglekompetencer for livslang læring, der er fastlagt i EU's henstilling fra 2006 (1), vedrører færdigheder, der er særlig relevante for kreativitet og innovativ kapacitet. Der er især behov for færdigheder og kompetencer, der gør det muligt for folk at betragte ændringer som en mulighed, at blive ved med at være modtagelige over for nye idéer og at respektere og værdsætte andres værdier
(6)

Oprettelsen af et netværk for lovgivningssamarbejde mellem Den Europæiske Unions justitsministerier, i det følgende benævnt »netværket«, vil bidrage til at nå dette mål og til at fremme en bedre forståelse af de andre medlemsstaters lovgivning, hvilket endvidere er et af midlerne til at styrke den gensidige tillid og fremme gennemførelsen af princippet om gensidig anerkendelse. Den vil også gøre det muligt for justitsministerierne at arbejde sammen om sammenlignende juridiske undersøgelser af aktuelle lovgivningsmæssige eller retlige spørgsmål —
1)

at et præcist kendskab til unge kvinders og mænds sundhedsmæssige tilstand, behov og forventninger samt til eksisterende praksis, erfaringer og resultater på området, behørigt evalueret, er nødvendigt for at bidrage til at sikre en effektiv sundhedspolitik for unge og for i tilpassede strategier at søge at tage bedre hensyn til målgruppens særtræk, idet der lægges vægt på potentielle forskelle inden for den omhandlede målgruppe, der bl.a. skyldes alder, køn, bopæl eller socioøkonomiske forhold, og idet der gives prioritet til ugunstigt stillede unge
d)

Overvejelse af, hvilke retlige rammer og instrumenter der kan forbedres for at gøre det nemmere for unge at arbejde frivilligt og for organisationer at udvikle arbejde af høj kvalitet, idet opmærksomheden især skal rettes mod unge med færre muligheder og mod kønsbalancen.
3.

At det i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (4) henstilles til medlemsstaterne, at de udvikler nøglekompetencer som led i deres strategier for livslang læring, således at der gives alle unge muligheder for at udvikle sådanne kompetencer på et niveau, der danner tilstrækkeligt grundlag for yderligere uddannelse i fremtiden og for arbejdslivet.
32.

til at fortsætte bestræbelserne for at sikre ligebehandling af og lige muligheder for alle handicappede, og således være et godt forbillede samt tilskynde til en forøgelse af antallet af handicappede arbejdstagere, der ansættes af dem og af andre EU-organer, ved at forbedre adgangen til deres egne bygninger, faciliteter og informations- og kommunikationsteknologier, herunder computersystemer samt internettet og dets applikationer, og derigennem vise et ægte engagement for handicappede og betydningen af en effektiv overholdelse af EU-institutionernes forpligtelser i henhold til FN-konventionen og den gældende lovgivning.
2.1.2.

Med henblik på realisering af den ovenfor definerede funktionalitet skal køretøjsstabilitetsfunktionen foruden selektiv bremsefunktion og/eller bremsefunktion med automatiske kommandoer som minimum omfatte følgende: a) Mulighed for at regulere motorydelsen. b) For retningskontrol: Bestemmelse af køretøjets faktiske opførsel ud fra værdierne for giringsudsving, sideværts acceleration og hjulhastighed og ud fra kørerens betjeningsinput til bremsesystemet, styresystemet og motoren. Der anvendes kun informationer genereret i køretøjet. Hvis disse værdier ikke måles direkte, skal passende korrelation med direkte målte værdier under alle kørselsforhold (f.eks. inkl. ved kørsel i tunnel) tilkendegives over for den tekniske tjeneste på tidspunktet for typegodkendelsen. c) For væltekontrol: Bestemmelse af køretøjets faktiske opførsel ud fra værdierne for den lodrette kraft på dækket/-ene (eller i det mindste for sideværts acceleration og hjulhastighed) og ud fra kørerens betjeningsinput til bremsesystemet og motoren. Der anvendes kun informationer genereret i køretøjet. Hvis disse værdier ikke måles direkte, skal passende korrelation med direkte målte værdier under alle kørselsforhold (f.eks. inkl. ved kørsel i tunnel) tilkendegives over for den tekniske tjeneste på tidspunktet for typegodkendelsen. d) For trækkende køretøjer, der er udstyret i henhold til punkt 5.1.3.1 i dette regulativ: Mulighed for at anvende påhængskøretøjets driftsbremse via de respektive kontrolledninger uafhængigt af føreren.
8.

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder, hvori det hedder, at arbejdsløshed, fattigdom, dårligt helbred, kulturel, social og økonomisk udstødelse og alle former for forskelsbehandling er hindringer for de unges trivsel og kan hindre, at de deltager aktivt i samfundslivet (7).
DA Den Europæiske Unions Tidende L 257/22

Berigtigelse til regulativ nr. 10 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår elektromagnetisk kompatibilitet

( Den Europæiske Unions Tidende L 254 af 20. september 2012 )

På side 70, i bilag 15, indsættes efter punkt 4.3 følgende som punkt 5, 5.1, 5.1.1 og 5.1.2:
9.1.

Alle målinger, både fotometriske og kolorimetriske, foretages: 9.1.1. Hvis der er tale om en lygte med udskiftelig lyskilde, hvis denne ikke forsynes med strøm fra en elektronisk lyskilderegulering, med en ufarvet eller farvet standardglødelampe i den kategori, der er foreskrevet for anordningen, tilført den spænding, der er nødvendig for at frembringe den påkrævede referencelysstrøm for den pågældende glødelampekategori. 9.1.2. Hvis der er tale om en lygte med ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre) ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V. 9.1.3. Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der er en del af lygten (1), ved ved lygtens indgangsklemme at tilføre den spænding, der er angivet af fabrikanten, eller hvis sådan spænding ikke er angivet, henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V. 9.1.4. Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsklemme.
Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

2010-ændringer til regulativ nr. 23 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af baklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Ændringer til regulativ nr. 23 offentliggjort i EUT L 148 af 12.6.2010, s. 34.

Omfattende:

Supplement 16 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 9. december 2010

Supplement 17 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 23. juni 2011

Ændringer i bilagsfortegnelsen

Bilagsfortegnelsen affattes således:

Ændringer af regulativets tekst

Der indsættes et nyt punkt 5.5.3, der affattes således:

Et lyskildemodul skal være konstrueret således, at det, uanset om der anvendes værktøj, ikke er mekanisk udskifteligt med nogen udskiftelig godkendt lyskilde.«

Punkt 8 affattes således:

For lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelamper og andre) skal de kolorimetriske egenskaber dog kontrolleres med de lyskilder, der forefindes i lygten, i overensstemmelse med de relevante afsnit i punkt 7.1 i dette regulativ.«

Farven af det lys, der udsendes inden for området af det lysfordelingsgitter, der er defineret i punkt 2 i bilag 3, skal være hvid. Til kontrol af disse kolorimetriske specifikationer anvendes den prøvningsmetode, der er beskrevet i punkt 7 i dette regulativ. Uden for dette område må der ikke kunne observeres nogen skarp farvevariation.

Punkt 9.2 affattes således:

De minimumskrav til procedurerne for kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastsat i bilag 4 til dette regulativ, skal overholdes.«

Punkt 9.3. affattes således:

Ændringer i bilagene

Bilag 4 udgår.

Bilag 5 (tidligere) bliver til bilag 4.

Bilag 4 (nyt), punkt 2.5, affattes således:

»2.5. Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne acceptkriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 9.1. i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå stikprøvekontrollen i overensstemmelse med bilag 5 (første prøveudtagning).«
»1.1.1.

Del I: Køretøjer i klasse (1) M2, M3, N2 og N3 (2) udstyret med hastighedsbegrænsende anordning (SLD) og køretøjer i klasse M og N udstyret med justerbar hastighedsbegrænsende anordning (ASLD), som ikke er blevet godkendt særskilt efter dette regulativs del III, eller køretøjer konstrueret og/eller udstyret på en sådan måde, at de komponenter, der indgår i dem, kan anses for fuldt ud eller delvist at fungere som henholdsvis SLD eller ASLD.«
»4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 05 for ændringsserie 05 til regulativet) angiver […]«
8.1.

Alle målinger, både fotometriske og kolorimetriske, foretages: 8.1.1. Hvis der er tale om en lygte med udskiftelig lyskilde, hvis denne ikke forsynes med strøm fra en elektronisk lyskilderegulering, med en ufarvet eller farvet standardglødelampe i den kategori, der er foreskrevet for anordningen, tilført den spænding, der er nødvendig for at frembringe den påkrævede referencelysstrøm for den pågældende glødelampekategori. 8.1.2. Hvis der er tale om en lygte med ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre) ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V. 8.1.3. Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der er en del af lygten (1), ved ved lygtens indgangsklemme at tilføre den spænding, der er angivet af fabrikanten, eller hvis sådan spænding ikke er angivet, henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V. 8.1.4. Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsklemme.
Berigtigelse til regulativ nr. 73 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af I. Køretøjer for så vidt angår deres sideafskærmningsanordninger (LPD) — II. Sideafskærmningsanordninger (LPD) — III. Køretøjer for så vidt angår montering af LPD'er af en type, der er godkendt i henhold til del II af dette regulativ

( Den Europæiske Unions Tidende L 122 af 8. maj 2012 )

Side 9, punkt 12.9.2:

I stedet for:

»når planet i punkt 12,9 gennemskærer køretøjskonstruktionen i et niveau, der er mere end 1,3 m over jorden, må overkanten af anordningen ikke være mere end 950 mm over jorden«

læses:

»når planet i punkt 12.9 gennemskærer køretøjskonstruktionen i et niveau, der er mere end 1,3 m over jorden, må overkanten af anordningen ikke være mindre end 950 mm over jorden«.

Side 12, punkt 15.7.2:

I stedet for:

»når planet i punkt 15.7 gennemskærer køretøjskonstruktionen i et niveau, der er mere end 1,3 m over jorden, må overkanten af anordningen ikke være mere end 950 mm over jorden«

læses:
»vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.

Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt

Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret
"vinkler for geometrisk synlighed": de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.

Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt.

Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret
5.1.

Tyverisikringsanordningen skal være udformet således: 5.1.1. at det er nødvendigt at deaktivere den for at kunne styre køretøjet eller for at køre det eller bevæge det fremad i en lige linje 5.1.2. i tilfælde af tyverisikringsanordninger af type 4, skal anordningen være konstrueret således, at det er nødvendigt at deaktivere den for at frigøre transmissionen. Hvis denne anordning aktiveres med betjeningsorganet for parkeringsanordningen, skal den virke i sammenhæng med den anordning, der deaktiverer køretøjets motor 5.1.3. nøglen må kun kunne trækkes ud, når bolten er i fuldstændigt indgreb eller fuldstændigt frakoblet. Enhver mellemstilling for nøglen, hvor der er risiko for, at bolten efterfølgende går i indgreb, selv om tyverisikringsanordningens nøgle er isat, skal udelukkes.
2.3.

Køretøjer i klasse M1, M2, M3, N1, O1 og O2 anses for at opfylde betingelsen ovenfor: a) hvis de opfylder de i del II eller del III fastsatte betingelser, eller b) hvis frihøjden af den bageste del af køretøjet i ulastet stand ikke overstiger 550 mm over en bredde, der er kortere end bagakslen, fratrukket 100 mm i hver side (ekskl. dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen), eller c) hvis det for køretøjer i klasse O1 og O2, hvor dækkene rager mere end halvdelen af deres bredde uden for karrosseriet (uden hjulafskærmning) eller uden for chassiset uden karrosseri, gælder, at frihøjden af den bageste del af køretøjet i ulastet stand ikke overstiger 550 mm over en bredde, der ikke er under afstanden mellem de inderste punkter på dækkene, fratrukket 100 mm (bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen) i hver side. Har køretøjet flere bagaksler, skal bredden af den bredeste af disse lægges til grund. Kravene i punkt 2.3.b), og 2.3.c) ovenfor skal som minimum være opfyldt for en linje: a) i en afstand af højst 450 mm fra køretøjets bageste punkt b) der højst må være brudt på sammenlagt 200 mm.«
7.2

Til måling af den belysningsstyrke, som frembringes af forlygterne, anvendes en måleskærm som beskrevet i bilag 3 til dette regulativ og en standard halogenglødelampe med en glat og farveløs pære i overensstemmelse med HS2-kategorien i Regulativ nr. 37. Standardhalogenglødelampen justeres til den relevante referencelysflux i overensstemmelse med de foreskrevne værdier for disse lamper i regulativ nr. 37 for en mærkespænding på seks volt. Nærlyset skal have en afskæring, der er tilstrækkeligt skarp til, at den gør det praktisk muligt at rette lyset på tilfredsstillende vis.
DA Den Europæiske Unions Tidende L 253/38

MEDDELELSE TIL LÆSEREN

Ændringer til regulativ nr. 138 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af støjsvage køretøjer til vejtransport for så vidt angår deres begrænsede hørbarhed offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende L 204 af 5. august 2017, side 112, blev offentliggjort under afsnittet »Berigtigelser«, men skulle i stedet for have været offentliggjort under dette afsnit.
Berigtigelse til regulativ nr. 107 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer af klasse M2 eller M3 for så vidt angår deres generelle konstruktion

( Den Europæiske Unions Tidende L 52 af 23. februar 2018 )

Side 74, tabellen:

I stedet for:

Gruppe/kategori I og A II, III og B »Første trin over jorden »D« Maks. højde (mm) 340 (*) 380 (*), (1), (2) Min. dybde (mm) 300 (3) Øvrige trin »E« Maks. højde (mm) 250 (4) 350 (5) Min. dybde (mm) 120 Min. dybde (mm) 200«

læses: