ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KONKLUSIONER vedtaget af Raadet og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Raadet den 16. maj 1989 vedroerende paalideligheden af analyser af legemsvaesker med henblik paa at paavise brugen af ulovlige stoffer (89/C 185/02)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE, FORSAMLET I RAADET, 1. ER BETAENKELIGE ved brugen af ulovlige stoffer og konsekvenserne heraf for folkesundheden;

2. NOTERER SIG stigningen i det antal urinundersoegelser, der foretages i medlemsstaterne med henblik paa paavisning af ulovlige stoffer;

3. FINDER, at urigtige positive resultater, der har uheldige konsekvenser for den enkelte person, boer undgaas;

4. KONSTATERER desuden, at der i visse tilfaelde foreligger foelgende vanskeligheder: - undersoegelser og bekraeftende analyser med henblik paa konstatering af ulovlige stoffer i urinen foretages ved at paavise en eventuel tilstedevaerelse af en raekke ulovlige stoffer og deres metabolitter ; paalideligt referencemateriale foreligger imidlertid ikke altid eller er meget bekosteligt at tilvejebringe;

- de specifikke undersoegelser, som markedsfoeres, er ikke altid tilpasset de foreliggende problemer, og de enkelte analysemetoder er meget forskellige med hensyn til karakteristik og foelsomhed;

- de vanskeligheder, der ofte er forbundet med at foretage saadanne undersoegelser, og i saerdeleshed risikoen for urigtige positive resultater, er allerede blevet paavist i forbindelse med gennemfoerelsen af flere sammenlignende programmer;

- den noedvendige, fyldestgoerende bekraeftelse af positive undersoegelsesresultater kan ikke altid opnaas;

- et stigende antal laboratorier foretager saadanne undersoegelser og bekraeftende analyser, til tider med et kommercielt sigte, der ikke altid er foreneligt med kvalitet;

5. OPFORDRER Kommissionen til med bistand af en gruppe sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne i foerste omgang at undersoege: a) under hvilke omstaendigheder, til hvilke formaal og i hvilket omfang der hos enkeltpersoner foretages urinundersoegelser med henblik paa paavisning af ulovlige stoffer,

b) hvilke konsekvenser positive resultater af proeverne har for den enkelte person,

c) hvorvidt saadanne undersoegelser og bekraeftende analyser samt deres konsekvenser er forenelige med de nye forhold, som vil goere sig gaeldende efter gennemfoerelsen af det indre marked;

6. OPFORDRER Kommissionen til paa baggrund af resultaterne af de i litra a), b) og c) ovenfor omhandlede undersoegelser og i samarbejde med andre kompetente organer som f.eks. De Forenede Nationers Kontor for Narkotiske Stoffer og WHO at foretage en vurdering af, hvorvidt det vil vaere noedvendigt eller oenskeligt at: a) undersoege de normalt anvendte kriterier for meddelelser af positive resultater, herunder behovet for at sondre mellem undersoegelser og bekraeftelser,

b) undersoege de bestaaende kvalitetssikringsprogrammer,

c) undersoege, om der er standardreferencemateriale til raadighed vedroerende ulovlige stoffer og metabolitter;

7. OPFORDRER Kommissionen til at aflaegge beretning til Raadet om resultatet af arbejdet.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE FORSAMLET I RAADET af 14. december 1989 om en eventuel aendring af Europaskolernes vedtaegt og om anvendelse af deres paedagogiske resultater (90/C 27/02)

RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET - der har haft en indledende droeftelse om Kommissionens meddelelser om aendring af Europaskolernes vedtaegter og om anvendelse af deres paedagogiske resultater i medlemsstaternes uddannelsessystemer - OPFORDRER Uddannelsesudvalget til under henvisning til konklusionerne fra Det OEverste Raad for Europaskolerne (der vil blive fastlagt paa moedet den 30. og 31. januar 1990) efter de gaeldende procedurer og inden naeste samling i Raadet og af ministrene at aflaegge rapport om de forskellige aspekter af en eventuel aendring af Europaskolernes vedtaegt samt om mulighederne for en bedre udnyttelse af skolernes paedagogiske resultater.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE FORSAMLET I RAADET af 14. december 1989 om forbindelserne med de mellem- og oesteuropaeiske lande paa undervisnings- og uddannelsesomraadet (90/C 27/04)

1. Faellesskabet og dets medlemsstater har udtrykt deres vilje til at styrke samarbejdet med de lande i Mellem- og OEsteuropa, der agter at bygge deres samfund paa demokratiske, pluralistiske og retsstatsprincipper. 2. Undervisnings- og uddannelsesomraadet er i den forbindelse af saerlig stor betydning saavel for udviklingen af snaevrere baand mellem Faellesskabet og disse lande som for stoette til dem i ivaerksaettelsen af de reformer, der er indledt. 3. Raadet og undervisningsministrene har noteret sig konklusionerne fra Det Europaeiske Raads samling i Strasbourg, hvorved Ministerraadet fik til opgave:- at traeffe de fornoedne afgoerelser for at goere det muligt for statsborgere i landene i Mellem- og OEsteuropa at deltage i visse undervisnings- og uddannelsesprogrammer svarende til faellesskabsprogrammerne-allerede i begyndelsen af 1990 at traeffe de noedvendige beslutninger med henblik paa oprettelse af en europaeisk erhvervsuddannelsesfond. 4. De udtrykker tilfredshed med deres netop afholdte moede med den ungarske og den polske undervisningsminister. 5. De har noteret sig Kommissionens planer paa dette omraade. De understreger, at de naermere vilkaar, der skal fastlaegges paa grundlag af forslag fra Kommissionen, fuldt ud skal tage hensyn til de behov, som de interesserede parter giver udtryk for, til de igangvaerende bilaterale foranstaltninger og til formaalet, som er at sikre, at faellesskabsbestraebelserne faar den stoerst mulige virkning. 6. De finder det af afgoerende betydning, at de forestaaende afgoerelser traeffes saa hurtigt som muligt, saaledes at der snarest muligt kan blive ivaerksat konkrete aktioner. 7. Raadet og undervisningsministrene vil fortsat foelge gennemfoerelsen af aktionerne med den stoerste opmaerksomhed.
RESOLUTION VEDTAGET AF RAADET OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RAADET

den 23. november 1990

om forbedring af medlemsstaternes gensidige bistand i tilfaelde af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer

(90/C 315/02)

RAADET OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RAADET,

som henviser til resolutionen af 25. juni 1987 om etablering af et EF-samarbejde inden for civilbeskyttelsen (1) og til resolutionen af 13. februar 1989 om udvikling af EF-samarbejdet inden for civilbeskyttelse (2),

som er vel vidende om den risiko for naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer, som medlemsstaterne er udsat for, samt om behovet for, at der ydes bistand til de medlemsstater, som maatte blive ramt af saadanne katastrofer,

som oensker at tage hensyn til spoergsmaalet om det retlige ansvar i forbindelse med en saadan bistand,

som erkender, at en forbedring af medlemsstaternes gensidige bistand i tilfaelde af katastrofer vil styrke EF-samarbejdet inden for civilbeskyttelse, og

som understreger nytten af gaeldende og fremtidige bilaterale og multilaterale aftaler om samarbejde inden for civilbeskyttelse og navnlig om forbedret gensidig bistand i tilfaelde af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer,

gaar ind for de generelle maalsaetninger i det udkast til aftale om samarbejde inden for civilbeskyttelse og navnlig med hensyn til beredskab og forebyggelse i forbindelse med stoerre risici samt forbedring af gensidig bistand i tilfaelde af naturkatastrofer eller teknologiske katastrofer, som formandskabet forelagde den 11. september 1990,

er indforstaaet med snarest muligt sammen med Kommissionen at undersoege, hvorledes de ovennaevnte maalsaetninger boer virkeliggoeres.

(1) EFT nr. C 176 af 4. 7. 1987, s. 1.

(2) EFT nr. C 44 af 23. 2. 1989, s. 3.
RESOLUTION VEDTAGET AF RAADET OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RAADET

den 19. juni 1990

om forbedring af sikkerheden om bard paa passagerfaerger

(90/C 206/02)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RAADET,

som er opmaerksomme paa:

- det store antal passagerer, der rejser med passagerfaerger i europaeiske farvande

-denne trafiks i alt vaesentligt internationale karakter

-noedvendigheden af, at besaetningen kan varetage sine opgaver paa tilfredsstillende maade i tilfaelde af en noedsituation

-de farer, der kan opstaa som foelge af mangler ved ledelsen og kommunikationen

-muligheden for, at en ulykke paa en passagerfaerge vil kunne noedvendiggoere en meget omfattende redningsaktion

-det forhold, at befordring af passagerer i europaeiske farvande udfoeres saavel af fartoejer, der er registreret inden for Faellesskabet, som af fartoejer, der er registreret uden for Faellesskabet, hvilket medfoerer, at alle noedvendige forbedringer af sikkerheden om bord paa passagerfaerger, herunder spoergsmaalet om bemanding, maa foretages i en bred international sammenhaeng, og

som oensker at forbedre sikkerheden om bord paa passagerfaerger,

OPFORDRER medlemsstaterne og Kommissionen til, i deres egenskab af medlemmer af eller i sin egenskab af observatoer ved:

a) Den Internationale Soefartsorganisation under De Forenede Nationer

b)aftalememorandummet om havnestatskontrol,

at stille krav om, at der snarest muligt fastlaegges, udarbejdes, vedtages og gennemfoeres foranstaltninger, som foerer til stoerre sikkerhed om bord paa passagerfaerger paa internationalt plan inden for rammerne af ovennaevnte fora.
Konklusioner vedtaget af Rådet og sundhedsministrene, forsamlet i Rådet, den 30. december 1990 om AIDS



EF-Tidende nr. C 329 af 31/12/1990 s. 0021 - 0022



KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 30. december 1990 om AIDS (90/C 329/07) RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, som har droeftet den epidemiologiske udvikling samt de medicinske og sociale foelger af udbredelsen i Europa af smitte med human immundefekt virus (HIV), som navnlig har droeftet den oegede sammenhaeng mellem stofmisbrug, HIV-smitte og udviklingen af de med dette virus forbundne sygdomme i en stor del af de europaeiske lande, som henviser til konklusionerne fra Raadet og sundhedsministrene, forsamlet i Raadet, den 16. maj 1989 om forebyggelse af AIDS blandt stiknarkomaner og saerlig afsnittet om gravide narkomaner (1), og til stigningen i antallet af seropositive nyfoedte, og som henviser til den foreloebige rapport og de retningslinjer for en europaeisk plan for narkotikabekaempelse, der blev godkendt paa Det Europaeiske Raads samling i Dublin den 25. og 26. juni 1990, og til det udkast til et europaeisk program for narkotikabekaempelse, som af Det Europaeiske Udvalg for Narkotikabekaempelse (CELAD) vil blive forelagt Det Europaeiske Raad den 13. og 14. december 1990, og navnlig til afsnittet om stofmisbrug og AIDS, OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL: 1. at soerge for, at seropositive narkomaner samt narkomaner med kliniske tegn paa HIV-smitte faar adgang til behandling paa et tidligt stadium paa narkotikabehandlingsinstitutioner og behandlingshjem 2.at fremme et psykosocialt klima under overholdelse af fortrolighedsprincippet i disse institutioner, hvor man er opmaerksom paa de paagaeldende personers problemer, OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL: 1. at oege udvekslingen af oplysninger, erfaringer og eksperter: a) med henblik paa medicinske og sociale indgreb til fordel for seropositive gravide og seropositive nyfoedte b)med henblik paa tilrettelaeggelsen af hjemmehjaelpsordninger for AIDS-syge og af andre former for sundhedsmaessig bistand til HIV-smittede personer c)med henblik paa at vurdere de af medlemsstaterne ivaerksatte foranstaltninger for at stille sikre sproejter til raadighed; denne vurdering skal ligeledes omfatte de nye typer af engangssproejter og -kanyler 2.at underrette Raadet om resultaterne af den under nr. 1 naevnte udveksling af erfaringer ledsaget af en passende vurdering og, i givet fald, af forslag til foranstaltninger, understreger desuden opfordringen til medlemsstaterne i konklusionerne vedtaget af Raadet og sundhedsministrene, forsamlet i Raadet, den 17. maj 1990, om aktivt at fortsaette en politik, der sikrer en ikke-diskriminerende behandling af seropositive og AIDS-syge, og at medvirke til at fremme samfundets accept af disse personer; opfordrer endelig medlemsstaterne til at paase, at den ikke-diskriminerende behandling og samfundets accept ogsaa kommer de personer til del, som lever sammen med seropositive og AIDS-syge, eller som omgaas dem. (1) EFT nr. C 185 af 22. 7. 1989, s. 3.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 3. december 1990 om hygiejne for levnedsmidler, drikkevarer og drikkevand (90/C 329/05)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, som tager i betragtning, at de fornyelser, der med henblik paa gennemfoerelsen af det indre marked hidtil er indfoert i faellesskabsforskrifterne paa grundlag af Den Europaeiske Faelles Akt, skal udvikles yderligere for at sikre en rimelig beskyttelse af folkesundheden i et system baseret paa fri bevaegelighed for levnedsmidler, og som tager i betragtning, at hver gang der er tale om manglende eller utilstraekkelig harmonisering i Faellesskabet, medfoerer forskellene i de nationale bestemmelser ofte vanskeligheder for samhandelen eller i hvert fald en stigning i antallet af retstvister, og disse forskelle kan faa negative konsekvenser for beskyttelsen af folkesundheden; erkender, at det i denne situation er Faellesskabets vaesentligste opgave hurtigt at gennemfoere en samordnet og tilbundsgaaende aktion med henblik paa snarest muligt og under alle omstaendigheder inden udgangen af 1992 at vedtage effektive regler, navnlig inden for de omraader, der spiller den stoerste rolle, naar det drejer sig om at naa et hoejt niveau for beskyttelsen af sundheden; mener, at der ved gennemfoerelsen af en saadan aktion boer tages hensyn til det forhold, at beskyttelsen af folkesundheden laenge har vaeret hovedformaalet med Faellesskabets retsforskrifter vedroerende levnedsmidler og vand, og at det derfor ikke blot drejer sig om at vedtage nye regler, men ogsaa om at samordne, ajourfoere og supplere eksisterende regler samt ved en effektiv og ensartet anvendelse at sikre, at de virkelig bliver overholdt; erkender, at Kommissionen vil vaere af afgoerende betydning for en heldig gennemfoerelse af denne aktion, og at den boer traeffe de noedvendige foranstaltninger for at samordne de forskellige angrebsvinkler, der findes i dens eget regi, med det formaal at give beskyttelsen af folkesundheden en fremtraedende plads; understreger, at der for at sikre en mere effektiv sundhedsbeskyttelse boer vedtages ensartede principper og forskrifter paa levnedsmiddelomraadet, landbrugsomraadet og det veterinaere omraade samt i forbindelse med miljoe og beskyttelse af drikkevand; understreger noedvendigheden af Raadets og sundhedsministrenes deltagelse, bland andet gennem en passende information, der giver mulighed for, navnlig ved udarbejdelse af generelle sundhedskriterier og -maalsaetninger, at medvirke ved afgoerelser vedroerende levnedsmidler og vand for saa vidt angaar aspekter i forbindelse med beskyttelse af folkesundheden.
Konklusioner vedtaget af Rådet og sundhedsministrene, forsamlet i Rådet, den 3. december 1990 om hjerte- karsygdomme i Fællesskabet



EF-Tidende nr. C 329 af 31/12/1990 s. 0019 - 0019



KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 3. december 1990 om hjerte-karsygdomme i Faellesskabet (90/C 329/04) RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, 1. konstaterer, at hjerte-karsygdomme er en af de vigtigste doedsaarsager i alle Faellesskabets medlemsstater, specielt blandt den erhvervsaktive befolkning 2.finder, at der allerede er ivaerksat en raekke forebyggende aktioner vedroerende kraeft, og at disse aktioner indvirker paa forebyggelsen af hjerte-karsygdomme 3.finder, at der boer indkredses og ivaerksaettes supplerende aktioner 4.opfordrer Kommissionen til at undersoege, hvorledes en udveksling af oplysninger og et samarbejde om nationale aktioner, herunder inden for forskning og diagnostik, bedst kan lettes, idet den i den forbindelse lader sig bistaa af eksperter og repraesentanter udpeget af medlemsstaterne, samt aflaegge rapport til Raadet om undersoegelsens resultat. For at undgaa overlapninger boer Kommissionen i dette arbejde tage hensyn til det arbejde, der udfoeres paa samme omraade i andre organisationer, f.eks. WHO.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET,

den 31. maj 1990

om udarbejdelse af en ny konvention for Europaskolerne

(90/C 162/04)

RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET -

der tager hensyn til de synspunkter, som Europaskolernes OEverste Raad har givet udtryk for -

HENSTILLER, at der udarbejdes udkast til en ny konvention, hvori der foretages en kodifikation af vedtaegten for Europaskolerne og protokollen om oprettelse af Europaskolerne, undertegnet den 12. april 1957 i Luxembourg, tillaegsprotokollerne, undertegnet den 13. april 1962 og den 15. december 1975 i Luxembourg, og tiltraedelsesaftalerne vedroerende nye medlemsstater ud over de oprindelige seks stater.

Et arbejdsudkast til denne konvention vil blive forelagt af Kommissionen med henblik paa behandling i Uddannelsesudvalget og De Faste Repraesentanters Komité (som repraesentant for medlemsstaternes regeringer), uden at gaeldende bestemmelser og praksis i medlemsstaterne vedroerende udarbejdelse af multilaterale aftaler herved beroeres. Det OEverste Raad for Europaskolerne opfordres til at forelaegge forslag, som erfaringen med skolernes drift har vist, at der er behov for. Den nye konvention skal faerdiggoeres paa en mellemstatslig konference paa ministerplan, der skal afholdes inden udgangen af 1991, og vil vaere aaben for undertegnelse med efterfoelgende ratifikation af medlemsstaterne i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmaessige regler.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET

af 31. maj 1990

om moeder mellem hoejtstaaende embedsmaend i uddannelsessektoren

(90/C 162/03)

1. Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, understreger paa ny, hvor stor betydning de tillaegger:

- at der sker en forbedring af det gensidige kendskab til de forskellige uddannelsessystemer i Faellesskabet

-at der sikres en loebende sammenligning af uddannelsespolitikker, tanker og erfaringer i medlemsstaterne

-at det sikres, at uddannelsesreformer i medlemsstaterne kan planlaegges med fuld viden om andre medlemsstaters erfaringer

-at der finder en droeftelse sted om politiske spoergsmaal og problemer af faelles interesse for medlemsstaterne med henblik paa at forbedre kvaliteten af uddannelsessystemerne i Faellesskabet.

2. De bekraefter paa ny nytten af regelmaessige moeder paa faellesskabsplan mellem hoejtstaaende embedsmaend fra medlemsstaterne, der bidrager til udformningen af uddannelsespolitikker, og Kommissionen.

3. Formandskabet paa moederne varetages af det land, som har formandskabet i Raadet. Formanden indkalder til moede paa eget initiativ eller paa opfordring af en medlemsstat eller Kommissionen. I samraad med de to efterfoelgende formandskaber forelaegger han Uddannelsesudvalget et udkast til arbejdsprogram for disse moeder.

4. Raadet og ministrene anerkender det bidrag, Eurydice-nettet kan yde som et vaesentligt middel til at oege det gensidige kendskab til uddannelsessystemerne i Faellesskabet samt til at tilvejebringe oplysninger til brug ved sammenligningen af udviklingen paa uddannelsesomraadet inden for Faellesskabet.

Endvidere anerkender de ogsaa det bidrag, som ARION-studiebesoegsordningen for uddannelsesspecialister og administratorer i uddannelsessystemet har ydet, idet den har gjort det muligt for dem at forbedre deres viden om andre europaeiske uddannelsessystemer. De er enige om, at denne ordning kan omfatte emner af faelles interesse, som bliver fastlagt paa moederne mellem hoejtstaaende embedsmaend.

5. Formandskabet vil vurdere de erfaringer, der er gjort paa grundlag af disse konklusioner, og opfoelgningen af moederne og vil aflaegge rapport til Uddannelsesudvalget og Raadet i loebet af 1992.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET,

den 18. maj 1990

om kriterierne for fremtidige valg af Den Europaeiske Kulturby og om en saerlig europaeisk kulturmaaned

(90/C 162/01)

I henhold til resolutionen af 13. juni 1985 om Den Europaeiske Kulturby tager kulturministrene til efterretning, at der er valgt byer for aarene til og med 1996, og at den foerste runde blandt medlemsstaterne i Det Europaeiske Faellesskab til den tid vil vaere afsluttet.

Kulturministrene er enige om, at efter 1996 skal ikke blot Faellesskabets medlemsstater, men ogsaa andre europaeiske lande, som holder principperne om demokrati, pluralisme og almindeligt anerkendte retsregler i haevd, have adgang til at udpege byer til denne begivenhed. De vil i 1992 paabegynde den yderligere udvaelgelse.

Kulturministrene har med interesse bemaerket, at Den Europaeiske Kulturby 1990, Glasgow, sidst paa aaret vil indkalde til et moede mellem arrangoererne af de forskellige kulturbyarrangementer med henblik paa at udveksle erfaringer. En konklusion, der allerede nu kan drages, er, at der boer goeres mere reklame for begivenheden i de medlemsstater, hvor den ikke finder sted.

Paa baggrund af den meget store interesse fra de europaeiske byers side baade inden og uden for Faellesskabet for at arrangere begivenheden, er kulturministrene enige om at skabe endnu en kulturbegivenhed, som skal have form af en saerlig europaeisk kulturmaaned i en by (i et europaeisk land, der holder principperne om demokrati, pluralisme og almindeligt anerkendte retsregler i haevd) hvert aar, der skal betegnes »Europa i (byens navn) 199.«. Den europaeiske kulturmaaned skal ivaerksaettes saa hurtigt som muligt og i foerste omgang i en proeveperiode.

Den saerlige europaeiske kulturmaaned (1) skal ikke beroere Den Europaeiske Kulturbys status eller den stoette, der gives hertil, og skal ikke udelukke en given by fra senere at blive udpeget som europaeisk kulturby. Der kan eventuelt skabes en vis forbindelse mellem Den Europaeiske Kulturby og den saerlige europaeiske kulturmaaned i samme aar. Kulturudvalget skal undersoege betingelserne for den saerlige europaeiske kulturmaaned naermere, herunder Europaraadets eventuelle bidrag til begivenheden.

Kulturministrene maerker sig, at Kommissionen er villig til at medvirke ved tilrettelaeggelsen af denne nye begivenhed.

En yderligere maade, hvorpaa europaeiske byer uden for Faellesskabet kan deltage i begivenheden med Den Europaeiske Kulturby (hvilket allerede er sket eller planlaegges i visse tilfaelde), kan vaere, at Den Europaeiske Kulturby paa frivillig basis medtager et saerligt indslag fra en saadan bys kultur i sit eget program.

Formandskabet og Kommissionen skal sammen undersoege mulighederne for de foerste aar og aflaegge rapport herom til kulturministrene paa deres naeste samling.

(1) Kulturmaaneden kunne eventuelt vare lidt laengere end en maaned.