KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE FORSAMLET I RAADET af 14. december 1989 om undervisning og grunduddannelse paa det tekniske og erhvervsfaglige omraade (90/C 27/03)

RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE,FORSAMLET I RAADET - som er overbevist om, at omfanget af de teknologiske forandringer, udviklingen i de faglige kvalifikationer samt de alvorlige beskaeftigelsesproblemer giver teknisk og erhvervsfaglig uddannelse en central placering i medlemsstaternes uddannelsespolitikker; som er sig bevidst, at gennemfoerelsen af det indre marked, som er en konsekvens af Den Faelles Akt, der blev undertegnet i 1986, kun vil oege den indbyrdes afhaengighed mellem de europaeiske oekonomier og behovet for at beskaeftige unge, der har faaet en erhvervsuddannelse af kvalitet, og som vil kunne foelge med udviklingen paa arbejdsmarkedet; som oensker at give de unge mulighed for at opnaa succes i arbejdslivet, lette den sociale indslusningsproces for de unge og virkelig at skabe lige muligheder for piger og drenge inden for erhvervsuddannelse og beskaeftigelse; som er overbevist om, at forbedringen af kvaliteten af den tekniske og erhvervsfaglige undervisning i medlemsstaterne vil medvirke til at udligne de regionale forskelle i Det Europaeiske Faellesskab; som konstaterer, at medlemsstaterne paa nationalt plan har udarbejdet politikker, der er tilpasset deres egne uddannelsessystemer, for at loese en raekke problemer, som forekommer i alle stater, med hensyn til den plads, den almene uddannelse skal have i den tekniske og erhvervsfaglige uddannelse, behovet for at give alle unge i en aldersgruppe et mindstemaal af kvalifikationer, for at de kan indtraede i erhvervslivet, noedvendigheden af en polyvalent uddannelse for at fremme de unges erhvervsmaessige mobilitet og oensket om at styrke de eksisterende forbindelser mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder; som er klar over, at de eksisterende EF-programmer ikke noedvendigvis tilbyder alle de muligheder for mobilitet, der er noedvendige for at tage hensyn til de unges saerlige situation og behov for saa vidt angaar undervisning og uddannelse paa det tekniske og erhvervsfaglige omraade; som er overbevist om, at et EF-samarbejde, der respekterer de kulturelle og sproglige saerpraeg i hver enkelt medlemsstat paa grundlag af princippet om den subsidiaere karakter af Det Europaeiske Faellesskabs foranstaltninger, kan hjaelpe medlemsstaterne til at tilpasse undervisningen og uddannelsen paa det tekniske og erhvervsfaglige omraade til de nye oekonomiske, sociale og kulturelle udfordringer; som har maerket sig Kommissionens meddelelse om retningslinjerne for indsatsen paa mellemlang sigt (1989-1992), navnlig afsnit II (grunduddannelse og efter- og videreuddannelse) og IV (uddannelse med henblik paa den teknologiske udvikling); som har haft en foerste droeftelse paa samlingen den 6. oktober 1989 - I. UNDERSTREGER BETYDNINGEN AF MAALENE FOR UNDERVISNING OG UDDANNELSE PAA DET TEKNISKE OG ERHVERVSFAGLIGE OMRAADE PAA NATIONALT OG EUROPAEISK PLAN Her paa taersklen til gennemfoerelsen af det indre marked soeger medlemsstaterne, inden for rammerne af deres respektive uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik samt forfatningsstruktur, at gennemfoere faelles maal:- at give hver enkelt grundlaeggende kvalifikationer, saa vedkommende kan indpasse sig i erhvervslivet-at sikre de unge, der oensker det, et eller om muligt to eller flere aars erhvervsuddannelse efter den undervisningspligtige periode-at sikre en stadig ajourfoering af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne for at forberede de unge til fremtidens erhverv-at soerge for, at disse nye kompetencer giver erhvervslivets fremtidige aktoerer en polyvalens, som vil gavne deres erhvervsmaessige tilpasning uanset deres ansvarsniveau i virksomhederne eller deres arbejdsomraade (goder, tjenesteydelser, forvaltning, industri)-at forberede de fremtidige loenmodtagere til en stoerre mobilitet inden for virksomhederne, virksomhederne imellem eller landene imellem. En gennemgang af de enkelte medlemsstaters politik vidner om de forskellige interventionsmidler, der anvendes:-indfoerelse af foranstaltninger, der er en forberedelse til laerlingeuddannelsen eller supplerende indslusningsordninger for at loese vanskelighederne i forbindelse med adgang til arbejdslivet. -ivaerksaettelse af uddannelsesstrategier, som goer det muligt at haeve kvalifikationsniveauerne og oege tilpasningsevnen til den fremtidige udvikling samt at forberede den enkelte til at »laere at laere«-tilstraebelse af en snaever forbindelse mellem grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen navnlig for saa vidt angaar indholdet, uddannelsesinstitutionerne, de uddannelsessoegende (unge og voksne) og laererkraefterne-styrkelse af samarbejdet mellem laererkraefter, foraeldre og lokalsamfund, og udvikling af et reelt partnerskab med institutionerne for teknisk og erhvervsfaglig uddannelse, virksomhederne og arbejdsmarkedets parter. EF har for sit vedkommende i flere aar sammen med de kompetente nationale institutioner gennemfoert et ret beskedent, men frugtbart samarbejde om teknisk og erhvervsfaglig uddannelse. Dete samarbejde fik fast form med programmet vedroerende de unges overgang fra skolen til arbejdslivet, der hovedsagelig har gjort det muligt at udarbejde pilotprojekter, som Faellesskabet bidrager til finansielt, og som vedroerer emner i forbindelse med erhvervsuddannelse. Det er blevet suppleret med PETRA-, ARION-, EUROTECNET- og IRIS-programmerne om erhvervsuddannelse. COMETT- og LINGUA-programmerne goer det ligeledes muligt at finansiere udveksling inden for den tekniske og erhvervsfaglige uddannelse. Endelig tilrettelaegger CEDEFOP studiebesoeg for specialister i erhvervsuddannelse. Paa trods af den indsats, der er gjort, boer dette samarbejde imidlertid fortsat udvikles. Det fremmer ikke reelt mobiliteten for en stor del af de unge, der modtager undervisning og uddannelse paa det tekniske og erhvervsfaglige omraade. Kommissionen vil bl.a. kunne foreslaa foranstaltninger, der skal oege mobiliteten blandt unge, der:- er i gang med en grunduddannelse-foelger en erhvervsuddannelse paa et specialiseret felt-faar deres uddannelse paa en uddannelsesinstitution og/eller i en virksomhed. II. OPFORDRER DERFOR KOMMISSIONEN TIL AT FORESLAA DE NAERMERE BESTEMMELSER FOR IVAERKSAETTELSEN AF ET SAMARBEJDE PAA DETTE OMRAADE Kommissionen boer snarest muligt udarbejde en evaluerende status over alle de igangvaerende faellesskabsprogrammer, som direkte eller indirekte vedroerer undervisning og uddannelse paa det tekniske og erhvervsfaglige omraade. Det henstilles til Kommissionen paa grundlag af denne evaluering, under overholdelse af subsidiaritetsprincippet, under hensyn til princippet om god forvaltning og inden for rammerne af Faellesskabets budgetmidler at udarbejde forslag til foranstaltninger med henblik paa at tilpasse og styrke de bestaaende programmer og ivaerksaette en raekke saerforanstaltninger. Disse nye former for snaevrere samarbejde boer vaere baseret paa net af institutioner i de enkelte medlemsstater; disse skal i samarbejde med de beroerte parter fastlaegge de konkrete bestemmelser for deres samarbejde, som kan tage sigte paa forskellige dele af offentligheden eller forskellige institutioner: a) de ungeMan kunne give dem mulighed for at tilegne sig praktisk erfaring i andre medlemsstater:- ved at tilskynde til uddannelsesophold i udlandet ved optagelse af de unge paa en institution paa et tilsvarende niveau i et af Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater-ved at organisere arbejdsperioder sammen med andre unge, der er i gang med samme uddannelse, for at lave temaundersoegelser eller gennemfoere faelles tekniske projekter-ved i deres uddannelse at indfoere praktikophold af industrielt og handelsmaessigt tilsnit i udenlandske virksomheder. b)erhvervslaerere/instruktoererFor at opfylde behovene i forbindelse med grunduddannelse og efter- og videreuddannelse kunne der indfoeres:-praktikophold med henblik paa videnskabelig og teknisk efteruddannelse-paedagogiske efteruddannelsesforloeb-udveksling af erfaringer. c)de personer, der har ansvaret for uddannelsenTakket vaere samarbejdsforanstaltninger kunne man:- oege kendskabet til uddannelsessystemerne og de store reformer, der er i gang, isaer ved studieophold, udveksling af erfaringer, affattelse af faelles oplaeg, evaluering af faelles forsoegsforanstaltninger eller udarbejdelse og spredning af paedagogisk materiale-paa europaeisk plan udvikle de samraad med arbejdsmarkedets parter og forskningsinstitutioner, der allerede er ivaerksat paa nationalt plan -gennemfoere faelles foranstaltninger til fremme af kendskabet til de tekniske og erhvervsfaglige uddannelser, navnlig med henblik paa optagelse af flere unge piger. d)uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedets partnereFor at de kan spille deres rolle i dette samarbejde fuldt ud, kunne man:-lette etableringen af forbindelser mellem institutionerne eller mellem institutioner og virksomheder paa europaeisk plan gennem udarbejdelse og spredning af klare oplysninger om uddannelserne og kvalifikationerne-tilskynde til oprettelse af europaeiske teknologioverfoerselsnet mellem undervisningsinstitutioner og virksomheder med henblik paa regional og europaeisk oekonomisk udvikling, Ved saaledes at fremme den gensidige oplysning om de forskellige uddannelsessystemer, ved at oege overensstemmelsen mellem kvalifikationerne og det gensidige kendskab til erhvervsuddannelsesbeviser, idet hvert lands saerpraeg respekteres, ved at udvikle kontakter mellem uddannelsessystemets forskellige parter ved at fremme mobiliteten i Europa saavel geografisk som erhvervsmaessigt vil disse foranstaltninger kunne bidrage til at ruste fremtidens arbejdere, funktionaerer, teknikere og administrative personale til de nye krav, som Europa af 1993 vil stille.