ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ERKLAERINGfra repraesentanterne for regeringerne for De europaeiske Faellesskabers medlemsstater, forsamlet i Raadet, om statsborgere i tredjelande, der er af graesk oprindelse og har graesk som modersmaal (omogeneíw)(85/C 210/01)

REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RAADET - som konstaterer, at Raadet har godkendt direktiv 85/384/EOEF om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser paa arkitekturomraadet, herunder om foranstaltninger, som skal lette den faktiske udoevelse af retten til etablering og fri udveksling af tjenesteydelser (1) , som konstaterer, at dette direktiv alene tager sigte paa eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser, som er udstedt til statsborgere i medlemsstaterne af de oevrige medlemsstater, som oensker, at tage hensyn til den saerlige situation for visse personer af graesk oprindelse og med graesk som modersmaal, der er statsborgere i tredjelande med landegraense faelles med Graekenland (omogeneíw) , der har studeret arkitektur i en medlemsstat, og som er indehavere af et eksamensbevis paa arkitekturomraadet, der anerkendes i henhold til graesk lov, saaledes at disse personer i henhold hertil har tilladelse til at blive indskrevet i det graeske arkitektkammers register - ERKLAERER: at ovennaevnte personers adgang til paa deres omraade at optage og udoeve en virksomhed, der falder ind under direktiv 85/384/EOEF, skal behandles saerlig positivt, saaledes at de paagaeldende personer bliver behandlet saa gunstigt som muligt. (1) EFT nr. L 223 af 21. 8. 1985.
Erklæring fra repræsentanterne for regeringerne for De Europæiske Fællesskabers medlemsstater, forsamlet i Rådet, om flygtninge



EF-Tidende nr. C 210 af 21/08/1985 s. 0002 - 0002

den spanske specialudgave: Kapitel 06 bind 3 s. 0024

den portugisiske specialudgave: Kapitel 06 bind 3 s. 0024



ERKLAERINGfra repraesentanterne for regeringerne for De europaeiske Faellesskabers medlemsstater, forsamlet i Raadet, om flygtninge(85/C 210/02) REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RAADET - som tager den erklaering om flygtninge i betragtning, der blev afgivet under Raadets 128. samling, som fandt sted i Bruxelles den 25. marts 1964, og under hvilken Raadet vedtog forordningen om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet og direktivet om ophaevelse af rejse- og opholdsbegraensninger inden for Faellesskabet for arbejdstagere i medlemsstaterne og deres familie, som tilstraeber i gaeldende internationale akters aand at tage hensyn til flygtningenes saerlige situation og ligeledes til de oensker, der er udtrykt af eksekutivkomiteen for programmet under De Forenede Nationers Hoejkommissaer for Flygtninge, som er af den opfattelse, at de flygtninge, der som loenmodtagere udoever de i direktiv 85/384/EOEF (1) omhandlede former for virksomhed, i henhold til ovennaevnte erklaering skal have saa gunstig en stilling som muligt, som oensker at give flygtninge, der er bosat i en medlemsstat, og som udoever selvstaendig virksomhed, samme behandling som den, der gives dem, der udoever denne virksomhed som loenmodtagere, som konstaterer, at flygtningenes situation ikke kan ordnes inden for rammerne af traktatens bestemmelser om etableringsret og tjenesteydelser - ERKLAERER: at spoergsmaal om adgang til en af de under direktiv 85/384/EOEF henhoerende former for selvstaendig virksomhed paa deres omraade og udoevelse af denne ved etablering eller udveksling af tjenesteydelser for flygtninge, der er anerkendt som saadanne i henhold til konventionen af 1951, og som er etableret paa en anden medlemsstats omraade, skal behandles med saerlig velvilje, navnlig med henblik paa at give disse flygtninge en saa gunstig behandling paa deres omraade som muligt. (1) EFT nr. C 223 af 21. 8. 1985.
RESOLUTION vedtaget af Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Raadet den 25. juli 1985 om Europafonden (85/C 199/01)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RAADET -

som henviser til aftalen af 29. marts 1982 om oprettelse af en Europafond;

som henviser til artikel 9, stk. 2, i naevnte aftale;

som oensker, at aftalen skal traede i kraft hurtigst muligt;

som tager til efterretning, at Europafonden i henhold til aftalens artikel 4 opfordres til at samarbejde med instituioner og organer, der virker paa samme eller lignende omraader, og som maatte oenske at bistaa den;

som understreger vigtigheden af dette samarbejde;

som henviser til bestemmelserne i den erklaering vedroerende et passende samarbejde eller et samarbejde med de nedenfor naevnte institutioner og organer, der er knyttet til aftalen;

som tager i betragtning, at Europaraadet, som omfatter 21 europaeiske lande, har udfoert et stort arbejde for europaeisk uddannelse og kultur siden 1949, hvor det blev oprettet;

som tager i betragtning, at Den europaeiske Kulturfond i Amsterdam siden 1954 har udfoert virksomhed, der er parallel eller sammenfaldende med Europafondens maalsaetninger, i en lang raekke europaeiske lande, hvor der er oprettet kontorer, centre eller organer, der er knyttet til fonden i Amsterdam;

som tager i betragtning, at Det europaeiske kulturcenter i Delfi siden 1977 har vaere drivkraft i kulturelle arrangementer paa europaeisk plan og har taget imod europaeiske kunstnere og intellektuelle;

som tager i betragtning, at andre tilsvarende institutioner og organer udfoerer virksomhed, der er parallel eller sammenfaldende med Europafondens maalsaetninger;

som henviser til, at det i artikel 10 i aftalen er fastsat, at mindst halvdelen af medlemmerne af den tredje kategori skal vaelges blandt fremtraedende personer inden for institutioner og organisationer, der virker paa samme omraader som Fonden -

finder det oenskeligt, for at sikre det foernaevnte samarbejde, at der blandt medlemmerne af Styrelsesraadets tredje kategori vaelges et passende antal repraessentanter fra Europaraadet, Den europaeiske Kulturfond i Amsterdam, Det europaeiske kulturecenter i Delfi samt fra andre tilsvarende institutioner og organisationer paa baggrund af deres virksomhed, der er parallel eller sammenfaldende med Fondens maalsaetninger.
Resolution vedtaget af kulturministrene, forsamlet i Rådet den 13. juni 1985 om arrangementer i tredjelande for den europæiske audiovisuelle produktion



EF-Tidende nr. C 153 af 22/06/1985 s. 0002 - 0003

den spanske specialudgave: Kapitel 16 bind 1 s. 0258

den portugisiske specialudgave: Kapitel 16 bind 1 s. 0258



RESOLUTIONvedtaget af kulturministrene forsamlet i Raadet,den 13. juni 1985om en europaeisk billedhuggerkonkurrence(85/C 153/04) KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, udtaler, paa baggrund af punkt 3. 3 i Den hoejtidelige erklaering om Den europaeiske Union, der blev undertegnet i Stuttgart den 19. juni 1983; i traad med aanden bag konklusionerne fra Det europaeiske Raads samling i Fontainebleau den 25. og 26. juni 1984 vedroerende »Borgernes Europa«, med det formaal at hjaelpe unge europaeiske billedhuggere frem og at oege udvekslingen af skulpturer inden for hele EF, at de principielt gaar ind for, at der hvert andet aar afholdes en europaeisk billedhuggerkonkurrence, der skal vaere aaben for unge billedhuggere; de naermere tekniske og oekonomiske omstaendigheder i forbindelse med en foerste konkurrence boer snarest udformes af en ekspertgruppe paa grundlag af det i bilaget givne oplaeg.
RESOLUTION vedtaget af kulturministrene forsamlet i Raadet, den 13. juni 1985 om en europaeisk billedhuggerkonkurrence (85/C 153/04)

KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET,

udtaler, paa baggrund af punkt 3.3 i Den hoejtidelige erklaering om Den europaeiske Union, der blev undertegnet i Stuttgart den 19. juni 1983;

i traad med aanden bag konklusionerne fra Det europaeiske Raads samling i Fontainebleau den 25. og 26. juni 1984 vedroerende »Borgernes Europa«,

med det formaal at hjaelpe unge europaeiske billedhuggere frem og at oege udvekslingen af skulpturer inden for hele EF,

at de principielt gaar ind for, at der hvert andet aar afholdes en europaeisk billedhuggerkonkurrence, der skal vaere aaben for unge billedhuggere ; de naermere tekniske og oekonomiske omstaendigheder i forbindelse med en foerste konkurrence boer snarest udformes af en ekspertgruppe paa grundlag af det i bilaget givne oplaeg.

BILAG Oplaeg udarbejdet af gruppen af attacheer ved de faste repraesentationer (kulturelle anliggender) vedroerende en europaeisk billedhuggerkonkurrence

1. Den europaeiske billedhuggerkonkurrence, der skal vaere aaben for unge billedhuggere, afholdes principielt hvert andet aar. Det boer hver gang paa forhaand sikres, at mindst syv medlemsstater deltager i konkurrencen. Ministrene fastsaetter datoen for udskrivningen af konkurrencen og fristen for dennes nationale fase (jf. punkt 2). De sikrer sig, at en medlemsstat melder sig frivilligt til at organisere konkurrencens europaeiske fase, som foelger efter den nationale fase.

2. Under den nationale fase afholder hver deltagende medlemsstat enten en national indledende konkurrence for at udvaelge tre vaerker, eller den bestiller selv de tre vaerker uden konkurrence. Vaerkerne vil kunne forevises i form af prototyper, foreloebige skitser, modeller eller fotografier snarere end som fuldfoerte vaerker. Vaerkerne i den naevnte skikkelse sendes inden for den af ministrene fastsatte frist til den medlemsstat, der staar for tilrettelaeggelsen. Omkostningerne ved den nationale fase og ved fremsendelse af prototyper osv. til den medlemsstat, der staar for tilrettelaeggelsen, afholdes af den paagaeldende medlemsstat.

3. Den medlemsstat, der staar for tilrettelaeggelsen, varetager udvaelgelsen af det vaerk i den enkelte deltagende medlemsstat, der prisbeloennes blandt de tre forelagte vaerker. Til at foretage udvaelgelsen nedsaetter den en international bedoemmelseskomité, der sammensaettes af kvalificerede personligheder.

4. De prisbeloennede vaerker vil faa en omfattende omtale i de deltagende medlemsstater. De vil kunne erhverves af medlemsstater, museer, erhvervsorganisationer eller privatpersoner.
ERKLAERINGFRA REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES OG DE TILTRAEDENDE STATERS REGERINGER, FORSAMLET I RAADET,af 20. december 1985om Den hellenske Republiks ratifikation af Konventionen om Faellesskabspatentet(85/C 348/03)

REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER OG FOR DE TILTRAEDENDE STATER, FORSAMLET I RAADET - som oensker at lette Den hellenske Republiks ratifikation af Konventionen om Faellesskabspatentet, undertegnet i Muenchen den 5. oktober 1973, som er en forudsaetning for samme lands ratifikation af aftalen om faellesskabspatenter, tager til efterretning, at den graeske delegation har erklaeret, at Den hellenske Republik vil ratificere konventionen inden for den fastsatte frist, saaledes at landet udelukkende for farmaceutiske produkter kan paaberaabe sig bestemmelserne i artikel 167 i konventionen, forpligter sig til som kontraherende parter i konventionen at udfolde alle bestraebelser for, saafremt Den hellenske Republik maatte fremsaette anmodning herom i henhold til konventionen, at sikre en forlaengelse - ud over den 7. oktober 1987 og for det maksimale tidsrum, der er fastsat i konventionen - af gyldigheden af forbeholdet i henhold til artikel 167 i konventionen. Saafremt gyldigheden af ovennaevnte forbehold ikke kan forlaenges, kan Den hellenske Republik goere brug af artikel 174 i konventionen, men skal under alle omstaendigheder tiltraede konventionen senest paa den dato, paa hvilken aftalen om faellesskabspatenter faar virkning for Den hellenske Republik.
RESOLUTIONvedtaget af repraesentanterne for regeringerne for De europaeiske Faellesskabers medlemsstater, forsamlet i Raadet,den 24. november 1986om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal(86/C 331/02)

REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER; FORSAMLET I RAADET, HAR - ud fra foelgende betragtninger: Raadet har vedtaget direktiv 86/609/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal (1) ; dyreforsoeg til visse formaal falder imidlertid ikke ind under anvendelsesomraadet for ovennaevnte direktiv; saadanne formaal skal klart defineres og afgraenses; navnlig maa de foranstaltninger, der skal traeffes i forbindelse med saadanne forsoeg, ikke vaere mindre strenge end dem, der er fastsat for dyreforsoeg, som udfoeres i overensstemmelse med direktivets bestemmelser - VEDTAGET FOELGENDE RESOLUTION: Medlemsstaterne forpligter sig til ikke at tillade anvendelse af dyr til forsoeg undtagen med foelgende formaal: a) i) forebyggelse af sygdom, daarlig sundhedstilstand eller anden abnormitet og virkningerne heraf hos mennesker, hvirveldyr, hvirvelloese dyr og planter, herunder fremstilling af laegemidler, stoffer og produkter samt afproevning af deres kvalitet, effektivitet og sikkerhed, ii) diagnosticering og behandling af sygdom, daarlig sundhedstilstand eller anden abnormitet og virkningerne heraf hos mennesker, hvirveldyr, hvirvelloese dyr og planter; b) vurdering, paavisning, justering eller forandring af fysiologiske tilstande hos mennesker, hvirveldyr, hvirvelloese dyr og planter; c) beskyttelse af det naturlige miljoe af hensyn til menneskers og dyrs sundhed eller velfaerd; d) videnskabelig forskning; e) uddannelse og undervisning; f) retsmedicinske undersoegelser. Naar formaalet med saadanne forsoeg falder uden for direktivets anvendelsesomraade, anvender medlemsstaterne nationale bestemmelser, der er mindst lige saa strenge som bestemmelserne i direktivet. Navnlig med hensyn til uddannelse og undervisning er medlemsstaterne enige om, at forsoeg i undervisningsoejemed hovedsagelig boer finde sted paa universiteter og andre hoejere laereanstalter. De forsoeg, der finder sted i skoler, der giver undervisning paa sekundaertrinet, eller paa andre undervisnings- eller uddannelsesinstitutioner paa tilsvarende niveau, skal begraenses til det for den paagaeldende undervisning eller uddannelse strengt noedvendige minimum. Medlemsstaterne drager omsorg for, at forsoeg i undervisningsoejemed saa vidt muligt foretages paa opdraettede dyr af en kompetent person eller under opsyn af en saadan. Hvor det er muligt, boer der benyttes audiovisuelle eller andre egnede metoder i stedet for forsoeg. Medlemsstaterne er endvidere enige om, at forsoeg, der indebaerer, at dyr slippes loes, ikke tillades i rent undervisnings- eller uddannelsesmaessigt oejemed. (1) EFT nr. L 358 af 18. 12. 1986, s. 1.
RESOLUTIONvedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i raadetden 13. november 1986om bevarelse af kunstvaerker og kulturgenstande(86/C 320/03)

1. Ministrene med ansvar for kulturelle anliggender erkender bevarelsens betydning for Europas kulturarv for saa vidt angaar kunstvaerker og kulturgenstande af kulturel og historisk vaerdi, herunder arkiver og boeger. De europaeiske lande besidder en rigdom af kultur-historisk materiale, som boer bevares og beskyttes for nutidige saavel som fremtidige generationer. Bevarelsen af den arkitektoniske kulturarv er gjort til genstand for en saerskilt resolution. Bevarelsen af kunstvaerker og kulturgenstande i form af loesoere indebaerer miljoebeskyttelse samt restaurering og vedligeholdelse af genstandene saavel som den rent fysiske sikring heraf. Dette kraever samarbejder mellem alle, der interesserer sig for den kunstneriske og kulturelle arv, isaer de internationale organisationer og eksperter, der er aktive paa dette omraade. Ministrene erkender ligeledes, at det kan vaere nyttigt med noejagtige oplysninger om kulturarven for at fremme bevarelse. 2. Ministrene erkender endvidere behovet for, at der skabes stoerre forstaaelse i offentligheden for disse spoergsmaal, og at samarbejdet mellem den offentlig og den private sektor forstaerkes. De erkender betydningen af forbedrede og udvidede uddannelsesmuligheder, vaerdien af at give oplysninger om erfarne konservatorer og konserveringskurser samt af at udveksle tekniske oplysninger om konserveringsspoergsmaal. 3. I betragning af ovenstaaende er ministrene af den opfattelse, at bevarelse er et spoergsmaal, der boer undersoeges noeje i medlemsstaterne og inden for Faelleskabet som helhed, idet der ligeledes tages hensyn til Europaraadets arbejde paa dette omraade. 4. Ministrene er derfor enige om at fremme bevarelsen af kunstvaerker og kulturgenstande for eksempel ved: - at undersoege muligheden for at samordne individuelle bevarelsesbestraebelser i den offentlige og private sektor; - at indsamle dokumentation om bevarelse af kunstvaerker og kulturgenstande af kulturel og historisk betydning; - at fremme tilvejebringelse af uddannelsesmuligheder for at opfylde de konstaterede behov, herunder ydelse af offentlige og private midler i passende omfang; - at udveksle oplysninger om specialviden vedroerende bevarelse og om uddannelsesmuligheder; - at vurdere betydningen af en politik for bevarelse, isaer teknisk vejledning inden for specialomraader, og at lette udbredelse af saadan vejledning og udveksling af specialviden om bevarelse i Europa. 5. Ministrene tager til efterretning, at Kommissionen agter at bidrage yderligere til gennemfoerelsen af foranstaltninger paa dette omraade.
Resolution vedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Rådet den 13. november 1986, om bevarelse af Europas arkitektoniske arv



EF-Tidende nr. C 320 af 13/12/1986 s. 0001 - 0001



RESOLUTIONVedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Raadet,den 13. november 1986om bevarelse af Europas arkitektoniske arv(86/C 320/01) RAADET OG KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET - som henviser til den hoejtidelige erklaering om europaeisk union af 19. juni 1983 og navnlig afsnittet vedroerende »tilraadeligheden af at gennemfoere faelles foranstaltninger med henblik paa at beskytte, virke for og sikre kulturarven«, som henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 1982 om bevarelse af den arkitektoniske arv, som noterer sig det arbejde, der er udfoert af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber, idet den har ydet tilskud til restaureringen af udvalgte monumenter i alle medlemsstater samt stipendier til studier i spoergsmaal vedroerende bevarelse ved undervisningsinstitutioner i andre medlemsstater, som tager hensyn til Europaraadets konvention om bevarelse af den arkitektoniske arv i Europa og Europaraadets arbejdsprogram paa dette omraade, som holder sig for oeje, at Europafonden, naar den foerst er oprettet, vil kunne deltage i denne virksomhed, og som erkender, at denne resolution ikke vil medfoere nogen aendring i Faellesskabets og medlemsstaternes kompetence med hensyn til bevarelse af den arkitektoniske arv, men som finder, at de boer udnytte hinandens erfaringer bedre - er enige om at udvikle et reelt samarbejde om forskellige aspekter af Europas arkitektoniske arv og give andre europaeiske lande mulighed for at deltage deri, naar det maatte vaere hensigtsmaessigt; er enige om at fremme udvekslingen af erfaringer og oplysninger vedroerende den arkitektoniske arv, navnlig gennem en standardisering af terminologien og oprettelse af et net af databaser, der paa dette omraade skal etableres i medlemsstaterne; er enige om at fremme forstaaelsen hos offentlige og private institutioner samt den brede offentlighed for de oekonomiske, sociale og kulturelle aspekter af den europaeiske arkitektoniske arv i samraad med medlemsstaternes eksperter og med Europaraadet samt med andre beroerte mellemstatslige og ikke-statslige organisationer; er enige om at fremme forstaaelsen hos offentlige institutioner og virksomheder, der har specialiseret sig i bevarelse af bygninger, for de muligheder, der foreligger, for at styrke interessen for de stedlige vaerdier i den bredest mulige offentlighed ved hjaelp af visuelle midler og andre foranstaltninger; tager til efterretning, at Kommissionen agter at bidrage yderligere til gennemfoerelsen af foranstaltninger paa dette omraade.
Resolutie vedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Rådet den 13. november 1986, om erhvervslivets sponsorering af kulturelle aktiviteter



EF-Tidende nr. C 320 af 13/12/1986 s. 0002 - 0002



RESOLUTIONvedtaget af ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Raadet,den 13. november 1986om erhvervslivets sponsorering af kulturelle aktiviteter(86/C 320/02) 1. Ministrene med ansvar for kulturelle anliggender, forsamlet i Raadet, erkender, at den europaeiske kulturarv og de kulturelle aktiviteter i almindelighed har udbytte af en blanding af offentlig og privat stoette. Efter deres opfattelse kan denne kulturarv og disse kulturelle aktiviteter bedst bevares og udvikles gennem oeget stoette fra et stort antal finansieringskilder, herunder forskellige former for sponsorering, saavel privat som korporativ. 2. I denne forbindelse kan sponsorering fra erhvervslivets side foroege vaerdien af kulturarven og fremme den kunstneriske produktion og udbredelsen heraf. Ministrene er af den opfattelse, at erhvervslivets sponsorering kan udvikles paa en maade, der ikke haemmer den kunstneriske frihed, og at sponsoreringen boer tilvejebringe yderligere midler til kunstneriske aktiviteter og ikke vaere en erstatning for bestaaende midler. 3. En hoejere grad af kunstnerisk virksomhed oeger vaerdien af de europaeiske borgeres kulturliv og fritidsaktiviteter. Den medfoerer forskellige fordele, herunder oeget turisme paa lokalt, regionalt og nationalt plan samt for Det europaeiske Faellesskab som helhed. Erhvervslivet kan forbedre sit image, arbejdsmiljoeet forbedres, og en saadan kunstnerisk virksomhed vil i mange tilfaelde betyde en yderligere tilskyndelse for industrien til at etablere sig eller forblive i et bestemt omraade. 4. Sponsorering giver ogsaa mulighed for at finansiere tvaernational kunstnerisk virksomhed gennem selskaber med staerke europaeiske interesser og for saaledes at forbedre mulighederne for kulturel udveksling inden for Faellesskabet. 5. I betragtning af ovenstaaende er ministrene enige om at fremme: i) tilskyndelse til en mere udbredt sponsorering af kulturelle aktiviteter fra erhvervslivets side i Det europaeiske Faellesskabs medlemsstater ved at goere opmaerksom paa, at denne form for stoette kan vaere til gavn for begge parter samt medvirke til at fremme den kulturelle og oekonomiske aktivitet; ii) overvejelser om indfoerelse i deres respektive lande af foranstaltninger til fremme af passende sponsoreringsordninger; iii) oprettelse af organisationer til at raadgive og bistaa de virksomheder og kunstnere, som er interesseret i sponsorering; iv) udvikling af forbindelser mellem de paagaeldende sponsoreringsorganisationer; v) udveksling af oplysninger om igangvaerende sponsoreringsaktiviteter, som saaledes goer det muligt at vurdere behovet for fremtidige initiativer. 6. Ministrene tager til efterretning, at Kommissionen agter at bidrage yderligere til gennemfoerelsen af foranstaltninger paa dette omraade.