DA Den Europæiske Unions Tidende L 171/1

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding til anvendelse i køretøjer

Omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 06 – Ikrafttrædelsesdato: 27. januar 2013

Supplement 1 til ændringsserie 06 - Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

Korrigendum til supplement 1 til ændringsserie 06 – Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

INDHOLD

1. Anvendelsesområde

2. Definitioner

3. Ansøgning om godkendelse

4. Godkendelse

5. Forskrifter og prøvninger

6. Montering på køretøjet

7. Motorfamilie

8. Produktionens overensstemmelse

9. Køretøjers/motorers overensstemmelse efter ibrugtagning

10. Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

11. Ændring og udvidelse af godkendelsen af en type

12. Endeligt ophør af produktionen

13. Overgangsbestemmelser

14. Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder

TILLÆG

1 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er tilfredsstillende

2 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er utilfredsstillende eller ikke foreligger

3 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse på fabrikantens anmodning

4 Oversigt over godkendelsesprocessen for naturgas- og LPG-drevne motorer og dobbeltbrændstofmotorer, der drives af naturgas/biomethan eller LPG

BILAG

1 Modeller for oplysningsskemaet

2A Meddelelse om godkendelse af en motortype eller -familie som separat teknisk enhed for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

2B Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype med en godkendt motor for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

2C Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

3 Udformning af godkendelsesmærker

4 Prøvningsforskrifter

5 Specifikationer for referencebrændstoffer

6 Emissionsdata til brug for typegodkendelse ved teknisk kontrol - Måling af emissionen af carbonmonoxid i tomgang

7 Efterprøvning af motorsystemers holdbarhed

8 Køretøjers eller motorers overensstemmelse efter ibrugtagning

9A Egendiagnosesystemer (OBD)

9B Tekniske forskrifter for egendiagnosesystemer (OBD)

9C Tekniske forskrifter til bedømmelse af egendiagnosesystemers (OBD) funktionsdata efter ibrugtagning

10 Forskrifter for begrænsning af off-cycle-emissioner (OCE) og emissioner under brug

11 Krav til sikring af NO x -begrænsningssystemers korrekte drift

12 CO 2 -emissioner og brændstofforbrug

13 Typegodkendelse af forureningsbegrænsende udskiftningsanordning som separat teknisk enhed

14 Adgang til køretøjets OBD-oplysninger

15 Tekniske krav til dobbeltbrændstofmotorer og –køretøjer, der kører på diesel/gas.

1. ANVENDELSESOMRÅDE

1.1. Dette regulativ finder anvendelse på motorkøretøjer i klasse M1, M2, N1 og N2 med en referencemasse på over 2 610 kg og på alle motorkøretøjer i klasse M3 og N3. (1)

Efter anmodning fra fabrikanten udvides en typegodkendelse af et etapevis færdigopbygget køretøj, der er meddelt i henhold til dette regulativ, til også at gælde det delvis opbyggede køretøj med en referencemasse under 2 610 kg. Typegodkendelser udvides, hvis fabrikanten kan påvise, at alle karrosserikombinationer, der kan forventes at blive monteret på det delvis opbyggede køretøj, øger køretøjets referencemasse til over 2 610 kg.

Efter anmodning fra fabrikanten udvides en typegodkendelse af et køretøj, der er meddelt i henhold til dette regulativ til at gælde for alle varianter og versioner med en referencemasse over 2 380 kg, forudsat at de også opfylder kravene vedrørende måling af drivhusgasemissioner og brændstofforbrug i overensstemmelse med punkt 4.2 i dette regulativ.

1.2. Ækvivalente godkendelser

Følgende behøver ikke godkendes i henhold til dette regulativ: motorer monteret i køretøjer med en referencemasse på indtil 2 840 kg, for hvilke der er meddelt en godkendelse efter regulativ nr. 83 i form af en udvidelse.

2. DEFINITIONER

I dette regulativ gælder følgende definitioner:

2.1. "ældningscyklus": den køretøjs- eller motordrift (hastighed, belastning, effekt), som skal udføres under driftsprøveplanen

2.2. "godkendelse af en motor (motorfamilie)": godkendelse af en motor (motorfamilie) hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende luftarter og partikler, røg og egendiagnosesystemet (OBD)

2.3. "godkendelse af et køretøj": godkendelse af en køretøjstype hvad angår størrelsen af emission af forurenende luftarter og partikler samt røg fra motoren samt egendiagnosesystemet (OBD) og motorens montering i køretøjet

2.4. "understøttende emissionsstrategi"(Auxiliary Emission Strategy — AES) : en emissionsstrategi, der aktiveres, og som erstatter eller modificerer en grundlæggende emissionsstrategi med et specifikt formål for øje og som reaktion på et specifikt sæt betingelser vedrørende omgivelser og/eller drift, og som kun forbliver operationel, så længe disse betingelser eksisterer

2.5. "grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi"(Base Emissions Strategy - BES) : en emissionsbegrænsningsstrategi, som gælder hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en AES aktiveres

2.6. "kontinuerlig regenerering": efterbehandlingssystemets regenereringsproces, som enten foregår permanent eller mindst én gang pr. WHTC-varmstartprøvning (World Harmonised Transient Driving Cycle)

2.7. "krumtaphus": hulrum eller beholdere, dels i motoren, dels uden for denne, som er forbundet med bundkarret gennem indvendige eller udvendige forbindelser, hvorigennem gas og dampe kan udsendes

2.8. "kritiske emissionsrelaterede komponenter": følgende komponenter, som primært er konstrueret med henblik på emissionsbegrænsning: et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen, motorens ECU og hermed forbundne følere og aktuatorer samt udstødningsrecirkulationssystemet (Exhaust Gas Recirculation — i det følgende benævnt "EGR") inklusive alle tilhørende filtre, kølere, reguleringsventiler og rør

2.9. "kritisk emissionsrelateret vedligeholdelse": den nødvendige vedligeholdelse af kritiske emissionsrelaterede komponenter.

2.10. "manipulationsstrategi": en emissionsstrategi, som ikke opfylder ydelseskravene til grundlæggende og/eller understøttende emissionsstrategier som specificeret i dette bilag.

2.11. "deNOx-system": et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) (f.eks. findes der passive og aktive, magre NOx-katalysatorer (LNC), NOx-absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)

2.12. "diagnosefejlkode (DTC)": en numerisk eller alfanumerisk identifikator, som identificerer eller afmærker en fejl

2.13. "dieseltilstand": den normale driftstilstand for en dobbeltbrændstofmotor, under hvilken motoren ikke anvender gasformige brændstoffer uanset motordriftsforholdene

2.14 "kørecyklus": en sekvens bestående af motorstart, (køretøjets) driftsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart

2.15. "dobbeltbrændstofmotor": et motorsystem, som er konstrueret til samtidig drift med dieselbrændstof og et gasformigt brændstof, idet begge brændstoffer måles separat, og hvor den forbrugte mængde af et af brændstofferne i forhold til det andet kan variere afhængigt af driften

2.16. "dobbeltbrændstoftilstand": den normale driftstilstand for en dobbeltbrændstofmotor, under hvilken den samtidigt forbruger dieselbrændstof og et gasformigt brændstof ved nogle motordriftsforhold

2.17. "dobbeltbrændstofkøretøj": et køretøj, der drives af en dobbeltbrændstofmotor, og hvor de af motoren anvendte brændstoffer leveres fra separate lagringssystemer i køretøjet

2.18. "konstruktionselement": i forbindelse med et køretøj eller en motor:

a) enhver del af motorsystemet

b) ethvert begrænsningssystem, herunder: computersoftware elektroniske begrænsningssystemer og computerstyret logik

c) enhver anordning til kalibrering af begrænsningssystemer eller

d) resultatet af systemers interaktion

2.19. emissionsbegrænsningskontrolsystem: det system, der sikrer, at de NOx-begrænsningsforanstaltninger, der indgår i motorsystemet i henhold til forskrifterne i punkt 5.5, fungerer korrekt

"emissionsbegrænsningssystem": de konstruktionselementer og emissionsstrategier, der er udviklet eller kalibreret med henblik på begrænsning af emissioner

2.20. "emissionsrelateret vedligeholdelse": den vedligeholdelse, som i væsentlig grad påvirker emissionen, eller som sandsynligvis vil påvirke emissionsforringelsen af køretøjet eller motoren ved normal drift

2.21. "emissionsstrategi": et element eller et sæt elementer, som er indbygget i den overordnede konstruktion for et motorsystem eller et køretøj, og som anvendes til begrænsning af emissioner

2.22. "motorfamilie mht. efterbehandlingssystem": fabrikantens gruppering af motorer, som opfylder definitionen på motorfamilie, men videreinddeles i motorer, der anvender tilsvarende systemer til efterbehandling af udstødningen

2.23. "motorfamilie": en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i punkt 7 i dette regulativ, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen

2.24. "motorsystem": motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (ECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj

2.25. "motorstart": indebærer sluttet tænding, tørning af motor og forbrændingsstart, og den er fuldendt, når motorhastigheden når 150 min-1 under den normale tomgangshastighed i varm tilstand

2.26. "motortype": en motorkategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i bilag I angivne specifikationer

2.27. "system til efterbehandling af udstødningen": katalysator (oxidations-, 3-vejs eller anden type), partikelfilter, deNOx-system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren

2.28. "forurenende luftarter": udstødningsgassens indhold af carbonmonoxid, NOx, sidstnævnte udtrykt som NO2-ækvivalenter, carbonhydrider (dvs. samlede carbonhydrider, andre carbonhydrider end methan samt methan)

2.29. "den generelle nævner": angiver antallet af gange, hvor køretøjet er kørt, idet der er taget hensyn til generelle betingelser

2.30. "gruppe af overvågningsenheder": en række OBD-overvågningsenheder, der, i forbindelse med vurdering af en OBD-motorfamilies funktionsdygtighed efter ibrugtagning, anvendes til kontrol af, om emissionsbegrænsningssystemet fungerer korrekt

2.31. "tændingscyklustælling": angiver antallet af motorstarter foretaget på køretøjet

2.32. "funktionsrate efter ibrugtagning": raten for det antal gange, hvor der har eksisteret sådanne betingelser, at en overvågningsenhed eller en gruppe af overvågningsenheder burde have detekteret en fejl, i forhold til det antal kørecyklusser, som er relevant for den pågældende overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder

2.33. "lav hastighed (nlo)": den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af den angivne maksimaleffekt

2.34. "fejl": et svigt eller en forringelse i et motorsystem, herunder OBD-systemet, som med rimelighed kan forventes at medføre enten en forøgelse af motorens emission af et af de regulerede forurenende stoffer eller en reduktion af OBD-systemets virkningsgrad

2.35. "fejlindikator": ("MI") en indikator, som er en del af alarmsystemet, og som i tilfælde af funktionsfejl tydeligt gør føreren af køretøjet opmærksom herpå

2.36. "fabrikant": den person eller det organ, som over for den typegodkendende myndighed er ansvarlig for alle forhold i forbindelse med typegodkendelses- eller autoriseringsproceduren samt for produktionens overensstemmelse. Det kræves ikke, at personen eller organet er direkte involveret i alle trin af fremstillingen af det køretøj, det system, den komponent eller den separate tekniske enhed, som skal godkendes

2.37. "største nettoeffekt": den maksimale værdi af nettoeffekten målt ved fuld belastning på motoren

2.38. "nettoeffekt": effekt på prøvebænk målt på enden af krumtapakslen, eller hvad der svarer til denne, ved en given motorhastighed med det tilbehør, der er angivet i FN/ECE-regulativ nr. 85, bestemt ved atmosfæriske referencebetingelser

2.39. "ikke-emissionsrelateret vedligeholdelse": den vedligeholdelse, som ikke i væsentlig grad påvirker emissionen, og som ikke har en varig indvirkning på emissionsforringelsen af køretøjet eller motoren ved normal drift, når vedligeholdelsen er foretaget

2.40. "egendiagnosesystem"(OBD-system) : et system i et køretøj eller motor, som kan:

a) detektere fejl, der påvirker motorsystemets ydelse med hensyn til emission

b) gøre opmærksom på deres opståen gennem et alarmsystem samt

c) identificere det sandsynlige fejlområde ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og kommunikere sådanne oplysninger ud af køretøjet

2.41. "OBD-motorfamilie": fabrikantens gruppering af motorsystemer med samme metode til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl

2.42. "driftssekvens": en sekvens, der består af en motorstart, en (motor)driftsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart, hvor en specifik OBD-overvågningsenhed er i funktion indtil afslutningen, og hvor en eventuel fejl ville blive detekteret

2.43. "original forureningsbegrænsende anordning": en forureningsbegrænsende anordning eller en kombination af sådanne anordninger, som er omfattet af den typegodkendelse, der er meddelt for det pågældende køretøj

2.44. "stammotor": en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie

2.45. "partikelefterbehandlingsanordning": et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusions- eller enertimæssig separation

2.46. "partikler (PM)": alt materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret diluent til en temperatur på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C); der er først og fremmest tale om carboner, kondenserede carbonhydrider samt sulfater med tilhørende vand

2.47. "% belastning": den brøkdel af det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved en given motorhastighed

2.48. "overvågning af funktionsdygtighed": fejlovervågning, der består i funktionalitetskontroller og overvågningsparametre, der ikke er direkte korrelerede til emissionsgrænser, og som anvendes ved komponenter eller systemer for at kontrollere, om de fungerer indenfor det påkrævede område

2.49. "periodisk regenerering": en emissionsbegrænsende anordnings regenereringsproces, som foregår periodisk efter mere end 100 timers normal motordrift

2.50. "bærbart emissionsmålingssystem" (PEMS): et bærbart emissionsmålingssystem, som opfylder kravene i tillæg 2 til bilag 8 til dette regulativ

2.51. "kraftudtag": et af motoren drevet udtag, beregnet til at trække tilbehør monteret på køretøjet

2.52. "kvalificeret forringet komponent eller system (QDC)": komponent eller et system, der med vilje er blevet forringet f.eks. ved fremskyndet aldring eller manipulering på en kontrolleret måde, og som af den typegodkendende myndighed er blevet accepteret i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt 6.3.2 i bilag 9B og punkt A.8.2.2 i tillæg 8 til bilag 9B til dette regulativ, med henblik på anvendelse til demonstrering af motorsystemets OBD-ydelse

2.53. "reagens": et middel, der opbevares i bilen i en beholder, og som (efter behov) forsyner systemet til efterbehandling af udstødningen, når emissionsbegrænsningssystemet sender et signal herom

2.54. "rekalibrering": en finjustering af en naturgasdrevet motor med det formål at give den de samme præstationer (effekt, brændstofforbrug) i et andet naturgasområde:

2.55. "referencemasse": køretøjets masse i køreklar stand med fast fradrag af 75 kg for førerens masse og med fast tillæg af 100 kg

2.56. "forureningsbegrænsende udskiftningsanordning": en forureningsbegrænsende anordning eller en kombination af sådanne anordninger, som er bestemt til at erstatte en original forureningsbegrænsende anordning, og som kan godkendes som separat teknisk enhed

2.57. "scanningsværktøj": eksternt prøvningsudstyr, der anvendes til standardiseret kommunikation fra uden for køretøjet med OBD-systemet i overensstemmelse med kravene i dette regulativ

2.58. "driftsprøveplan": ældningscyklussens og driftsprøveplanens periode til bestemmelse af forringelsesfaktorerne for motorens efterbehandlingssystemfamilie

2.59. "Service-funktionsmåde": en særlig funktionsmåde på en dobbeltbrændstofmotor, som aktiveres med henblik på reparation, eller at få køretøjet væk fra trafikken, når funktionsmåden dobbeltbrændstof ikke er mulig (2).

2.60. "udstødningsemission": emission af forurenende luftarter og partikler

2.61. "manipulering": inaktivering, justering eller ændring af køretøjets emissionskontrol- eller fremdriftssystem, herunder software eller andre former for logiske kontrolelementer til disse systemer, der har den tilsigtede eller utilsigtede virkning, at køretøjets ydeevne med hensyn til emission forringes.

2.62. "masse i ulastet stand": køretøjets masse, når dette er køreklart, uden den faste masse for føreren på 75 kg, passagerer eller last, men med brændstoftanken fyldt op til 90 % af kapaciteten samt sædvanligt værktøjssæt og reservehjul, hvor sådant anvendes

2.63. "levetid": relevant afstand/tid, i hvilken der skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for gasser og partikler

2.64. "køretøjstype med hensyn til emissioner": en gruppe af køretøjer, som ikke adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter vedrørende motorens og køretøjets egenskaber som angivet i bilag I

2.65. "wall flow-dieselpartikelfilter": et dieselpartikelfilter ("DPF"), hvor al udstødningsgassen tvinges gennem en væg, som bortfiltrerer den faste masse

2.66. wobbe-indeks (nedre Wl eller øvre Wu) : forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:

2.67. "λ-forskydningsfaktor (Sλ)": et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficienten λ, hvis motoren drives med en gas af anden sammensætning end ren methan (vedrørende beregningen af Sλ, se tillæg 5 til bilag 4).

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1. Ansøgning om EF-typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed

3.1.1. Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed.

3.1.2. Ansøgningen i punkt 3 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i bilag I. Med henblik herpå finder del 1 i bilag 1 anvendelse.

3.1.3. Fabrikanten leverer sammen med ansøgningen en dokumentationspakke, der fyldestgørende forklarer alle emissionspåvirkende konstruktionselementer, motorsystemets emissionsbegrænsningsstrategi, de metoder, med hvilke motorsystemet styrer output-variabler, som har betydning for emissionerne, om denne styring er direkte eller indirekte, og det i punkt 4 og 5 i bilag 11 krævede advarsels- og ansporingssystem. Dokumentationspakken skal bestå af følgende dele, inklusive de i punkt 5.1.4 angivne oplysninger: a) En formel dokumentationspakke, som skal opbevares af den typegodkendende myndighed. Den formelle dokumentationspakke kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter. b) En udvidet dokumentationspakke, som skal forblive fortrolig. Den udvidede dokumentationspakke kan opbevares af den typegodkendende myndighed eller kan, efter den typegodkendende myndigheds valg, opbevares af fabrikanten, men den typegodkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende. Når dokumentationspakken opbevares af fabrikanten, skal den typegodkendende myndighed tage de nødvendige skridt til at sikre, at den ikke ændres efter godkendelsen.

3.1.4. Foruden den i punkt 3.1.3 omhandlede informationspakke fremlægger fabrikanten følgende oplysninger: a) Hvis der er tale om motorer med styret tænding, en erklæring fra fabrikanten om den mindste procentdel fejltændinger ud af det samlede antal tændinger, som enten ville medføre, at emissionerne overskrider grænseværdierne i bilag 9A, hvis denne procentdel fejltændinger forekom fra starten af emissionsprøvningen som beskrevet i bilag III, eller ville medføre en sådan overophedning af katalysatoren (-erne), at det kunne føre til uoprettelig skade. b) En beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet, for at hindre indgreb i og ændring af computeren/computerne til emissionsbegrænsning, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering. c) Dokumentation for OBD-systemet i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i bilag 9B. d) OBD-relaterede oplysninger med henblik på adgang til OBD-systemet i overensstemmelse kravene i bilag 14 til dette regulativ. e) Erklæring om overholdelse af off-cycle emissioner i overensstemmelse med kravene i punkt 5.1.3 og i punkt 10 i bilag 10. f) En erklæring om overholdelse af OBD-funktionsdygtighed efter ibrugtagning i overensstemmelse med kravene i tillæg 2 til bilag 9A. g) Den oprindelige plan for prøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med punkt 2.4. til bilag 8. h) I givet fald kopi af andre typegodkendelser indeholdende relevante data med henblik på udvidelse af godkendelser og bestemmelse af forringelsesfaktorer.

3.1.5. Fabrikanten indleverer en motor eller i givet fald en stammotor, som er repræsentativ for den type, som søges godkendt, til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen.

3.1.6. Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion.

3.2. Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner

3.2.1. Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner.

3.2.2. Ansøgningen i punkt 3.2.1 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i del 2 i bilag 1. Ansøgningen skal være ledsaget af en kopi af typegodkendelsesattesten for motorsystemet eller motorfamilien som separat teknisk enhed.

3.2.3. Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, som fyldestgørende forklarer elementerne i advarsels- og ansporingssystemet, som findes i køretøjet i henhold til kravene i bilag 11. Denne dokumentationspakke leveres i overensstemmelse med punkt 3.1.3.

3.2.4. Foruden den i punkt 3.1.3 omhandlede informationspakke fremlægger fabrikanten følgende oplysninger: a) En beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet, for at hindre indgreb i og ændring af styreenheder for køretøjet, som er omfattet af dette regulativ, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering. b) En beskrivelse af OBD-komponenterne i køretøjet i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i bilag 9B. c) Oplysninger om OBD-komponenterne i et køretøj med henblik på adgang til OBD-systemet. d) I givet fald kopier af andre typegodkendelser sammen med data, der er relevante for udvidelse af godkendelser.

3.2.5. Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion.

3.3. Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner

3.3.1. Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner.

3.3.2. Ansøgningen i punkt 3 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i bilag I. Med henblik herpå finder del 1 og 2 i det pågældende bilag anvendelse.

3.3.3. Fabrikanten leverer en dokumentationspakke, der fyldestgørende forklarer alle emissionspåvirkende konstruktionselementer, motorsystemets emissionsbegrænsningsstrategi, de metoder, med hvilke motorsystemet styrer output-variabler, som har betydning for emissionerne, om denne styring er direkte eller indirekte, og det i bilag 11 krævede advarsels- og ansporingssystem. Denne dokumentationspakke leveres i overensstemmelse med punkt 3.1.3.

3.3.4. Foruden de i punkt 3.3.3 omhandlede oplysninger fremlægger fabrikanten de oplysninger, der kræves i punkt 3.1.4. a) til h) og punkt 3.2.4. a) til d).

3.3.5. Fabrikanten indleverer en motor, som er repræsentativ for den type, som søges godkendt, til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen.

3.3.6. Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion.

3.4. Ansøgning om typegodkendelse af en type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning som separat teknisk enhed

3.4.1. Fabrikanten indgiver en ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af en type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning som separat teknisk enhed.

3.4.2. Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model for oplysningsskemaet, som er fastsat i tillæg 1 til bilag 13.

3.4.3. Fabrikanten indgiver en erklæring om overensstemmelse med kravene om adgang til OBD-oplysninger.

3.4.4. Fabrikanten indgiver følgende til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig typegodkendelsesprøvningen: a) et eller flere motorsystemer af en type, der er typegodkendt i overensstemmelse med dette regulativ, og som er udstyret med en ny original forureningsbegrænsende anordning b) et prøveeksemplar af den pågældende type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning c) et ekstra prøveeksemplar af den pågældende type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, når den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er beregnet til at blive monteret i et køretøj, der er udstyret med et OBD-system.

3.4.5. Prøvemotorerne skal i forbindelse med litra a) i punkt 3.4.4 udvælges af ansøgeren med den typegodkendende myndigheds samtykke. Prøvningsbetingelserne skal være i overensstemmelse med kravene i punkt 6 i bilag 4. Prøvemotorerne skal opfylde følgende krav: a) der må ikke forekomme fejl ved systemet til forureningsbegrænsning b) eventuelle dårligt fungerende eller stærkt slidte originaldele, som har betydning for emissionen, skal repareres eller udskiftes c) de skal være korrekt trimmet og indstillet efter fabrikantens specifikationer før emissionsprøvningen.

3.4.6. Prøven skal i forbindelse med punkt 2.4.2, litra b) og c), være forsynet med en tydelig og ikke-sletbar mærkning med ansøgerens firmanavn eller mærke og handelsbetegnelse.

3.4.7. Prøven skal i forbindelse med punkt 3.4.4, litra c), være en kvalificeret forringet komponent.

4. GODKENDELSE

4.1. For at opnå typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed, typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner eller typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner skal fabrikanten i henhold til bestemmelserne i punkt 5 og bilag 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 og 12. Fabrikanten skal ligeledes sikre, at køretøjerne er i overensstemmelse med de specifikationer for referencebrændstoffer, som er fastsat i bilag 5.

For at opnå typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner eller typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner skal fabrikanten sikre, at monteringskravene i punkt 6 er opfyldt.

4.2. For at opnå udvidelse af typegodkendelsen af køretøjer med hensyn til emissioner, som er typegodkendt i henhold til dette regulativ med en referencemasse på over 2 380 kg og indtil 2 610 kg skal fabrikanten opfylde de krav, der er fastsat i tillæg 1 til bilag 12.

4.3. For at opnå typegodkendelse af en dobbeltbrændstofmotor eller -motorfamilie som separat teknisk enhed eller typegodkendelse af et dobbeltbrændstofkøretøj med en godkendt dobbeltbrændstofmotor med hensyn til emissioner, skal fabrikanten ud over kravene i punkt 4.1 godtgøre, at dobbeltbrændstofkøretøjerne eller –motorerne underkastes de prøvninger og opfylder de krav, som er fastsat i bilag 15.

4.4. Reserveret (3)

4.5. For at opnå typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed eller typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner skal fabrikanten sikre, at kravene vedrørende brændstofuafhængig godkendelse eller, hvis der er tale om en motor med styret tænding, der drives af naturgas og LPG, kravene vedrørende brændstofbegrænset godkendelse som angivet i punkt 4.6, er opfyldt.

4.5.1. Tillæg 4 indeholder tabeller, der sammenfatter godkendelseskravene for NG-drevne motorer, LPG-drevne motorer og dobbeltbrændstofmotorer.

4.6. Krav vedrørende brændstofuafhængig typegodkendelse

Der udstedes brændstofuafhængig godkendelse på baggrund af kravene i punkt 4.6.1 til 4.6.6.1.

4.6.1. Stammotoren skal overholde dette regulativs krav til de relevante referencebrændstoffer, som er specificeret i bilag 5. Der gælder særlige krav for motorer, der drives af naturgas/biomethan (herunder dobbeltbrændstofmotorer), jf. punkt 4.6.3.

4.6.2. Hvis fabrikanten tillader, at motorfamilien drives af kommercielle brændstoffer, som ikke er omfattet af bilag 5 eller de relevante standarder for kommercielle brændstoffer (bl.a. EN 228 CEN-standarden for blyfri benzin og EN 590 CEN-standarden for diesel), f.eks. B100, skal fabrikanten foruden kravene i punkt 4.6.1:

a) i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i bilag 1 oplyse, hvilke brændstoffer motorfamilien kan køre på

b) påvise, at stammotoren er i stand til at opfylde kravene i dette regulativ ved anvendelse af de angivne brændstoffer

c) være forpligtet til at opfylde de i punkt 9 angivne krav til overensstemmelse efter ibrugtagning ved anvendelse af de pågældende brændstoffer, herunder eventuelle blandinger mellem de oplyste brændstoffer og de relevante kommercielle brændstoffer og -standarder.

4.6.3. Hvis der er tale om naturgasdrevne/biogasdrevne motorer, skal fabrikanten påvise, at stammotoren er i stand til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet.

4.6.3.1. For komprimeret naturgas/biomethan (CNG) er der sædvanligvis to brændstoftyper med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og λ-forskydningsfaktor (Sλ). Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gasser, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gasser. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ.

Stammotoren skal opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages manuel rejustering af motorbrændstofsystemet mellem de to prøver (selvtilpasning er påkrævet). Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.6.3.1.1. På fabrikantens begæring kan motoren prøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.6.3.2. For flydende naturgas/biomethan (LNG) skal stammotoren opfylde kravene i dette regulativ på referencebrændstoffer (GR (brændstof 1) og G20 (brændstof 2), som specificeret i bilag 5, uden nogen form for manuel rejustering af motorens brændstofsystem mellem de to prøvninger (selvtilpasning påkrævet). Der tillades en tilpasningskørsel gennem en WHTC-varmcyklus uden måling efter brændstofskift. Efter tilpasningskørslen, nedkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.6.4. For motorer, som drives af komprimeret naturgas/biomethan (CNG) og er selvtilpassende dels inden for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en omskifter, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for hvert område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.6.4.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.6.5. For naturgasdrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet "r" som følger:

eller

og

4.6.6. For LPG skal fabrikanten påvise stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet.

For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde kravene i dette direktiv vedrørende referencebrændstofferne A og B som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.6.6.1. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet "r" som følger:

4.7. Krav vedrørende brændstofbegrænset typegodkendelse ved motorer med styret tænding, som drives af komprimeret naturgas/biomethan (CNG) eller LPG.

4.7.1. Typegodkendelse med hensyn til emissionen fra udstødningen for motorer, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-gasområdet eller L-gasområdet

4.7.1.1. Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for det pågældende område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.7.1.2. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.7.1.3. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet "r" som følger:

eller

og

4.7.1.4. Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat, jf. punkt 4.12.8, som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt til.

4.7.2. Typegodkendelse med hensyn til emissionen fra udstødningen for motorer, som kører på naturgas eller LPG og er konstrueret til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning.

4.7.2.1. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne GR og G25 for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag 5. Finindstilling af brændstofsystemet mellem prøvningerne er tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt.

4.7.2.2. Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på enten referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23, i hvilket tilfælde typegodkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området eller L-området.

4.7.2.3. Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat, jf. punkt 4.12.8, som angiver, hvilken gassammensætning motoren er kalibreret til.

4.8. Krav til brændstofspecifik typegodkendelse for motorer, der drives af flydende naturgas/biomethan (LNG)

For så vidt angår flydende naturgas/biomethan kan der meddeles brændstofspecifik godkendelse, såfremt kravene i punkt 4.8.1-4.8.2 er opfyldt.

4.8.1. Betingelser for ansøgning om brændstofspecifik typegodkendelse for motorer, der drives af flydende naturgas/biomethan (LNG).

4.8.1.1. Fabrikanten kan kun ansøge om brændstofspecifik typegodkendelse, hvis kalibrering af motoren for en specifik LNG-gassammensætning (4) resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktor for G20-brændstoffet som specificeret i bilag 5, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %.

4.8.1.2. I alle andre tilfælde skal fabrikanten ansøge om universal brændstoftypegodkendelse i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 4.6.3.2.

4.8.2. Særlige prøvningskrav ved brændstofspecifik typegodkendelse (LNG).

4.8.2.1. Ved dobbeltbrændstofmotorfamilier, hvor motorerne kalibreres til en specifik LNG-gassammensætning2, og dette resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afgiver mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for det i bilag 5 specificerede G20-brændstof og ethanindholdet ikke overstiger 1,5 %, prøves stammotoren kun på G20-referencebrændstoffet, jf. bilag 5.

4.9. Typegodkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra udstødningen

4.9.1. Bortset fra det i punkt 4.8.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.7.2 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.6 eller 4.7), som stammotoren er godkendt til.

4.9.2. Såfremt den tekniske tjeneste finder, at den stammotor, der er udvalgt i forbindelse med den indgivne ansøgning, ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i del 1 i tillæg 4, kan den tekniske tjeneste vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor.

4.10. Krav til godkendelse med hensyn til egendiagnosesystemer

4.10.1. Fabrikanterne sikrer, at alle motorsystemer og køretøjer er udstyret med et OBD-system.

4.10.2. OBD-systemet skal være udformet, konstrueret og monteret i et køretøj i overensstemmelse med bilag 9A, således at det er i stand til at identificere, registrere og gøre opmærksom på de forskellige typer forringelser eller fejl, der er angivet i nævnte bilag i hele køretøjets livscyklus.

4.10.3. Fabrikanten sikrer, at OBD-systemet opfylder kravene i bilag 9A, herunder kravene til dets funktionsdygtighed efter ibrugtagning, under alle normale og med rimelighed forudsigelige kørselsforhold, jf. også de normale driftsforhold, som er specificeret i bilag 9B.

4.10.4. Ved prøvning med en kvalificeret forringet komponent, skal OBD-systemets fejlindikator aktiveres i overensstemmelse med bilag 9B. OBD-systemets fejlindikator kan også blive aktiveret ved emissionsniveauer, der ligger under OBD-systemets grænseværdier som specificeret i bilag 9A.

4.10.5. Fabrikanten skal sikre at bestemmelserne for OBD-motorfamiliers funktionsdygtighed efter ibrugtagning, som er fastsat i bilag 9A, bliver fulgt.

4.10.6. Data, der vedrører OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning, skal lagres og stilles til rådighed uden kryptering ved hjælp af OBD-systemets standard OBD-kommunikationsprotokol i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A.

4.10.7. Indtil den dato, der er angivet i punkt 13.2.3 for nye typegodkendelser, kan fabrikanten vælge, at OBD-systemer skal opfylde de alternative forskrifter i bilag 9A ved at henvise til dette punkt.

4.10.8. Indtil den dato, der er angivet i punkt 13.2.2 for nye typegodkendelser, kan fabrikanten anvende alternative forskrifter for overvågning af dieselpartikelfilter (DPF), som er anført i punkt 2.3.2.2 i bilag 9A.

4.11. Krav til godkendelse med hensyn til forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger

4.11.1. Fabrikanten sikrer, at forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger, der er beregnet til montering på typegodkendte motorsystemer eller -køretøjer, som er omfattet af dette regulativ, er typegodkendt som separate tekniske enheder i overensstemmelse med kravene i punkt 4.11.4 til 4.11.5.

Katalysatorer, deNOx-anordninger og partikelfiltre betragtes i forbindelse med dette regulativ som forureningsbegrænsende anordninger.

4.11.2. Originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger af en type, som er omfattet af punkt 3.2.12, del 1, bilag 1, og som er beregnet til montering på et køretøj, som det relevante typegodkendelsesdokument vedrører, behøver ikke at opfylde alle bestemmelserne i bilag 13, hvis de opfylder kravene i punkt 2.1, 2.2 og 2.3 i nævnte bilag.

4.11.3. Fabrikanten sikrer, at den originale forureningsbegrænsende anordning er forsynet med en identifikationsmærkning.

4.11.4. De identifikationsmærkninger, der er nævnt i punkt 4.11.3, omfatter følgende:

a) motor- eller køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke

b) den originale forureningsbegrænsende anordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i de oplysninger, der er nævnt i punkt 3.2.12.2, del 1, bilag 1.

4.11.5. Forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger må først typegodkendes i henhold til dette regulativ, når de specifikke prøvningsforskrifter er indført i bilag 13 til dette regulativ. (5)

4.12. Godkendelsesmærker og mærkning af motorsystemer og køretøjer

4.12.1. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 06, svarende til ændringsserie 06) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele en anden motortype eller køretøjstype det samme nummer.

4.12.2. Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en motortype eller køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.

4.12.3. På motorer, der er i overensstemmelse med en motortype typegodkendt i henhold til dette regulativ, eller på køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype typegodkendt i henhold til dette regulativ, skal der skal på et synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende:

4.12.3.1. en cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (6)

4.12.3.2. nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.12.3.1.

4.12.3.3. Godkendelsesmærket skal også indeholde en bindestreg og et yderligere tegn efter godkendelsesnummeret, som har til formål at skelne mellem de trin, for hvilke der er meddelt godkendelse i henhold til punkt 13.2 og oplyst i tabel 1 i bilag 3. 4.12.3.3.1. For dieseldrevne motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "D", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. 4.12.3.3.2. For ethanoldrevne (ED95) motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstaverne "ED", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. 4.12.3.3.3. For ethanoldrevne (E85) motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde "E85", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. 4.12.3.3.4. For benzindrevne motorer med styret tænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "P", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. 4.12.3.3.5. For LPG-drevne motorer med styret tænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "Q", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. 4.12.3.3.6. For naturgasdrevne motorer skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde et eller flere bogstaver, der angiver, for hvilke typer gas, godkendelsen er meddelt. Der mærkes på følgende måde: a) "H" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området b) "L" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området c) "HL" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området d) "Ht" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem e) "Lt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem f) "HLt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem. g) LNG20 for motorer, der skal godkendes og kalibreres til en specifik sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag 5 specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %. h) LNG for motorer, der skal godkendes og kalibreres til en anden sammensætning af flydende naturgas/biomethan. 4.12.3.3.7. For dobbeltbrændstofmotorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten være angivet en talrække, der angiver, for hvilken dobbeltbrændstofmotortype og for hvilke typer gas, godkendelsen er meddelt. Denne talrække skal bestå af to tal for dobbeltbrændstoftypen efterfulgt af bogstavet/bogstaverne i punkt 4.12.3.3.1- 4.12.3.3.6, afhængigt af hvad der er relevant. a) 1A for dobbeltbrændstofmotorer af type 1A b) 1B for dobbeltbrændstofmotorer af type 1B c) 2A for dobbeltbrændstofmotorer af type 2A d) 2B for dobbeltbrændstofmotorer af type 2B e) 3B for dobbeltbrændstofmotorer af type 3B.

4.12.4. Hvis køretøjet eller motoren er i overensstemmelse med en type, der i henhold til et eller flere regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet eller motoren i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.12.3.1. I så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i henhold til dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.12.3.1 foreskrevne symbol.

4.12.5. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.

4.12.6. Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

4.12.7. En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket være forsynet med:

4.12.7.1. motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke

4.12.7.2. fabrikantens handelsbeskrivelse.

4.12.8. Mærkater

For naturgas- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder følgende mærker anvendelse:

4.12.8.1. Indhold

Der skal gives følgende oplysninger:

I det i punkt 4.7.1.4 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være "MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET". I givet fald erstattes "H" af "L".

I det i punkt 4.7.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. "MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION…" og "MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION …". Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 5 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant.

Bogstaverne og tallene skal være mindst 4 mm høje.

Bemærk: Hvis pladsmangel forhindrer en sådan mærkning, kan der anvendes en forenklet kode. I så tilfælde skal forklarende noter indeholdende samtlige ovennævnte oplysninger være lettilgængelige for den person, der fylder brændstoftanken eller vedligeholder eller reparerer motoren og dens tilbehør, samt for de berørte myndigheder. Placeringen og indholdet af disse forklarende noter fastlægges ved aftale mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed.

4.12.8.2. Egenskaber

Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes, uden at de ødelægges eller gøres ulæselige.

4.12.8.3. Placering

Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er tydelige, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion.

4.13. Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i punkt 4.12.8 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

4.14. Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i punkt 4.12.8 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

5.1. Baggrund

5.1.1. Fabrikanten skal udstyre køretøjer og motorer på en sådan måde, at de komponenter, der med sandsynlighed vil påvirke emissionen, er udformet, konstrueret og samlet, således at køretøjet eller motoren ved normal brug overholder dette regulativ og gennemførelsesforanstaltningerne hertil.

5.1.2. Fabrikanten træffer tekniske foranstaltninger for at sikre, at udstødningsemissionerne begrænses effektivt i henhold til dette regulativ i hele køretøjets normale livscyklus og under normale driftsforhold.

5.1.2.1. Heri indgår, at de i punkt 5.1.2 nævnte slanger, slangestudse og slangeforbindelser, der anvendes i de emissionsbegrænsende systemer, skal være udført i overensstemmelse med den oprindelige konstruktions hensigt.

5.1.2.2. Fabrikanten sikrer, at resultaterne af emissionsprøvningerne overholder de gældende grænseværdier under alle specificerede prøvningsbetingelser i dette regulativ.

5.1.2.3. Ethvert motorsystem og ethvert konstruktionselement, som kan have indflydelse på emissionerne af forurenende luftarter og partikler, skal være udformet, konstrueret, samlet og monteret på en sådan måde, at motoren og køretøjet under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. Fabrikanten skal ligeledes sikre, at køretøjerne opfylder de krav til off-cycle-emission, som er fastsat i punkt 5.1.3 og bilag 10.

5.1.2.4. Anvendelse af manipulationsstrategier, som mindsker emissionsbegrænsningssystemernes effektivitet, forbydes.

5.1.2.5. For at opnå en EF-typegodkendelse af en benzin- eller E85-dreven motor, skal fabrikanten sikre, at de specifikke krav vedrørende indtag på brændstoftanke til benzindrevne- og E85-drevne køretøjer, som er fastsat i punkt 6.3, er opfyldt.

5.1.3. Krav om begrænsning af off-cycle emissioner

5.1.3.1. For så vidt angår overholdelse af forskrifterne i punkt 5.1.2 skal de tekniske foranstaltninger tage hensyn til følgende: a) de generelle forskrifter, herunder ydelseskravene og forbuddet mod manipulationsstrategier, jf. bilag 10 b) kravene om effektiv begrænsning af udstødningsemissionerne under de omgivende forhold, som køretøjet kan forventes at fungere under, og under de driftsforhold, som kan forekomme c) kravene vedrørende off-cycle laboratorieprøvning i forbindelse med typegodkendelse d) kravene til demonstrationsprøvningen af bærbare emissionsmålingssystemer (PEMS) ved typegodkendelse og eventuelle supplerende krav vedrørende off-cycle prøvning af køretøjet under brug, jf. dette regulativ e) kravet om, at fabrikanten skal udstede en overensstemmelseserklæring vedrørende kravene om begrænsning af off-cycle emissioner.

5.1.3.2. Fabrikanten skal overholde de specifikke krav samt de dertil knyttede prøvningsprocedurer, som er fastsat i bilag 10.

5.1.4. Dokumentationskrav

5.1.4.1. Den dokumentationspakke, som kræves i punkt 3, og som gør det muligt for den typegodkendende myndighed at evaluere emissionsbegrænsningsstrategier og systemer indbygget i køretøjet og motoren, for at sikre korrekt drift af NOx-begrænsende foranstaltninger, skal stilles til rådighed i de to følgende dele: a) den "formelle dokumentationspakke", som kan stilles til rådighed for de berørte parter på anmodning b) den "udvidede dokumentationspakke", der forbliver strengt fortrolig.

5.1.4.2. Den formelle dokumentationspakke kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Dokumentationen skal beskrive, hvordan det i bilag 11 påkrævede ansporingssystem fungerer, herunder hvilke parametre, der er nødvendige for at få adgang til de systemrelaterede oplysninger. Dette materiale opbevares af den typegodkendende myndighed.

5.1.4.3. Den udvidede dokumentationspakke skal omfatte oplysninger om alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsebetingelser, under hvilke disse virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i prøvningsprocedurerne i bilag 10. Den udvidede dokumentationspakke skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. Den skal også indeholde en fuld beskrivelse af det i bilag 11 krævede ansporingssystem, herunder de relevante overvågningsstrategier.

5.1.4.4. Den udvidede dokumentationspakke skal forblive strengt fortrolig. Den kan opbevares af den typegodkendende myndighed eller, efter den typegodkendende myndigheds valg, af fabrikanten. Såfremt fabrikanten beholder dokumentationspakken, skal den mærkes og dateres af den typegodkendende myndighed efter gennemgang og godkendelse. Den typegodkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet eller på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.

5.1.5. Bestemmelser vedrørende det elektroniske systems sikkerhed

5.1.5.1. De generelle forskrifter, herunder de specifikke krav for elektroniske systemers sikkerhed, er de krav, der er beskrevet i punkt 4 i bilag 9B i dette regulativ, samt de krav, der er beskrevet i punkt 2 i bilag 9A.

5.2. Forskrifter vedrørende emission af forurenende luftarter, partikler og røg

5.2.1. Under gennemførelsen af de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 4, må de forurenende luftarter og partikler ikke overstige værdierne i tabel 1.

5.2.2. For motorer med styret tænding, der skal underkastes prøvningerne i bilag 6, skal det maksimalt tilladte carbonmonoxidindhold i udstødningsgasserne ved normal tomgangshastighed være i overensstemmelse med den mængde, der er angivet af køretøjsfabrikanten. Det maksimale indhold af carbonmonoxid må dog ikke overskride 0,3 % vol.

Ved høj tomgangshastighed må volumenindholdet af carbonmonoxid ikke overskride 0,2 %, når motorhastigheden er mindst 2 000 min–1, og Lambda er 1 ± 0,03 eller i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer.

5.2.3. Hvis der er tale om lukkede krumtaphuse, skal fabrikanter i forbindelse med prøvningerne i bilag 4, punkt 6.10 og 6.11 sikre, at motorens ventilationssystem ikke tillader emission af krumtaphusgasser i atmosfæren. Hvis der er tale om åbne krumtaphuse, skal emissionerne måles og lægges til udstødningsemissionerne efter de bestemmelser, der er fastsat i bilag 4, punkt 6.10.

5.3. Emissionsgrænser

Tabel 1 indeholder de emissionsgrænseværdier, der gælder for dette regulativ.

Tabel 1

Emissionsgrænser

Grænseværdier CO (mg/kWh) THC (mg/kWh) NMHC (mg/kWh) CH4 (mg/kWh) NOX (mg/kWh) NH3 (ppm) PM masse (mg/kWh) Partikelantal (#/kWh) WHSC (CI) 1 500 130 400 10 10 8,0 × 1011 WHTC (CI) 4 000 160 460 10 10 6,0 × 1011 WHTC (PI) 4 000 160 500 460 10 10 Bemærkninger: PI = styret tænding CI = kompressionstænding

5.4. Holdbarheds- og forringelsesfaktorer

Fabrikanten skal bestemme de forringelsesfaktorer, som skal anvendes til at påvise, at emission af forurenende luftarter og partikler fra en motorfamilie eller en familie af motorefterbehandlingssystemer fortsat er i overensstemmelse med de gældende emissionsgrænseværdier i punkt 5.3 i den normale levetid, som er fastsat nedenfor.

Procedurerne for påvisning af en motorfamilies eller en familie af efterbehandlingssystemers overholdelse af de relevante emissionsgrænseværdier i den normale levetid er angivet i bilag 7.

Referenceværdierne for kilometertal og tidsforløb i forbindelse med holdbarhedsprøvninger for forureningsbegrænsende anordninger med henblik på typegodkendelse og overensstemmelsesprøvning af ibrugtagne køretøjer eller motorer skal være som følger:

a) 160 000 km eller fem år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse M1, N1 og M2

b) 300 000 km eller seks år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse N2, N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, gruppe I, gruppe II og gruppe A samt gruppe B med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på højst 7,5 tons

c) 700 000 km eller syv år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på over 16 tons og M3, gruppe III og gruppe B med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på over 7,5 tons.

5.5. Krav til sikring af NOx -begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion

5.5.1. I forbindelse med ansøgning om typegodkendelse forelægger fabrikanten for den typegodkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at NOx-systemets emissionsbegrænsende funktion opretholdes under alle forhold, der regelmæssigt forekommer på Den Europæiske Unions område, herunder især lave temperaturer.

Fabrikanten skal desuden give typegodkendelsesmyndigheden oplysninger om, hvorledes udstødningsrecirkulationssystemet (EGR) fungerer, herunder dets drift ved lave omgivende temperaturer.

Disse oplysninger skal også omfatte en beskrivelse af eventuelle påvirkninger af emissionerne i forbindelse med drift ved lave omgivende temperaturer.

Oplysninger om prøvninger og procedurer for opfyldelse af disse krav er indeholdt i bilag 11.

6. MONTERING PÅ KØRETØJET

6.1. Motorens montering på køretøjet skal være foretaget på en sådan måde, at der sikres overholdelse af typegodkendelseskravene. I forbindelse med typegodkendelse af motoren skal der tages hensyn til følgende egenskaber:

6.1.1. Motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

6.1.2. Udstødningsmodtrykket må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

6.1.3. Den effekt, der optages af hjælpeudstyr til drift af motoren, må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

6.1.4. Egenskaberne for systemet til efterbehandling af udstødningen skal være i overensstemmelse med det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

6.2. Montering af en typegodkendt motor på et køretøj

Montering af en motor, som er typegodkendt som separat teknisk enhed, på et køretøj skal desuden opfylde følgende krav:

a) For så vidt angår OBD-systemets overensstemmelse skal monteringen, jf. tillæg 1 til bilag 9B,, opfylde fabrikantens krav som angivet i del 1 i tillæg 1.

b) For så vidt angår systemet til sikring af, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt, skal monteringen jf. tillæg 4 til bilag 11, opfylde fabrikantens krav som angivet i del 1 i bilag 4.

6.2.1. Montering af en dobbeltbrændstofmotor, som er typegodkendt som separat teknisk enhed, på et køretøj, skal desuden opfylde kravene i punkt 6.3 i bilag 15 og, jf. punkt 8.2 i bilag 15, de monteringskrav, som fabrikanten har specificeret i bilag 1, del 1.

6.3. Indtag på brændstoftanke til benzindrevne eller E85-drevne motorer

6.3.1. Benzintankens eller E85-tankens påfyldningsåbning skal være udformet således, at det ikke er muligt at påfylde brændstof fra en brændstofstander, hvor studsen på betjeningspistolen har en udvendig diameter på 23,6 mm eller derover.

6.3.2. Punkt 6.3.1 finder ikke anvendelse på køretøjer, som opfylder begge nedenstående krav: a) køretøjet er udformet og konstrueret således, at intet udstyr til begrænsning af emissionen af luftforurenende luftarter beskadiges af blyholdig benzin, og b) køretøjet er på iøjnefaldende, let læselig og ikke sletbar måde mærket med det i ISO 2575-2004 specificerede symbol for blyfri benzin på et sted, der er umiddelbart synligt for en person, der fylder brændstof på brændstoftanken. Yderligere mærkning er tilladt.

6.3.3. Der skal træffes foranstaltninger til at undgå for stor fordampningsemission samt brændstofudslip på grund af manglende tankdæksel. Det kan ske på en af følgende måder: a) et fastsiddende tankdæksel med automatisk åbning og lukning b) konstruktionsmæssige begrænsninger, der forhindrer stor fordampningsemission, selv om tankdækslet mangler c) for køretøjerne M1 eller N1, andre foranstaltninger med samme virkning. Eksempler herpå kan omfatte, men er ikke begrænset til, tankdæksel fastgjort med strip eller kæde eller et tankdæksel, hvortil der anvendes samme nøgle som til køretøjets tænding. I sidstnævnte tilfælde må nøglen kun kunne fjernes fra tankdækslet, når dette er i låst position.

7. MOTORFAMILIE

7.1. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

Den af fabrikanten bestemte motorfamilie skal overholde bestemmelserne i punkt 5.2 i bilag 4.

For dobbeltbrændstofmotorer skal motorfamilien desuden opfylde de yderligere krav i punkt 3.1.1 i bilag 15.

7.2. Valg af stammotor

Stammotoren for motorfamilien udvælges i overensstemmelse med kravene i punkt 5.2.4 i bilag 4.

For dobbeltbrændstofmotorer skal stammotorfamilien også opfylde de yderligere krav i punkt 3.1.2 i bilag 15.

7.3. Udvidelse med henblik på at lade en motorfamilie omfatte et nyt motorsystem

7.3.1. På fabrikantens anmodning og efter den godkendende myndigheds godkendelse kan et nyt motorsystem optages som medlem af en certificeret motorfamilie, hvis kriterierne i punkt 7.1 er opfyldt.

7.3.2. Hvis stammotorsystemets designelementer er repræsentative for det nye motorsystems i henhold til punkt 7.2 eller, for så vidt angår dobbeltbrændstofmotorer, punkt 3.1.2 i bilag 15, skal stammotorsystemet forblive uændret, og fabrikanten skal ændre oplysningsskemaet i bilag 1.

7.3.3. Hvis det nye motorsystem indeholder designelementer, som ikke er repræsenteret i stammotorsystemet i henhold til punkt 7.2 eller, for så vidt angår dobbeltbrændstofmotorer, punkt 3.1.2 i bilag 15, men selv vil kunne repræsentere hele familien i henhold til disse punkter, skal det nye motorsystem betragtes som den nye stammotor. I så fald skal det påvises, at de nye designelementer opfylder bestemmelserne i dette regulativ, og oplysningsskemaet i bilag 1 skal ændres.

7.4. Parametre til bestemmelse af OBD-motorfamilien

OBD-motorfamilien bestemmes ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien i overensstemmelse med punkt 6.1 i bilag 9B.

8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

8.1. Motorer og køretøjer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet nedenstående forskrifter i punkt 8.2 til 8.5 finder anvendelse.

8.1.1. Produktionens overensstemmelse kontrolleres på grundlag af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten som fastsat i tillæg 2A, 2B og 2C, afhængigt af hvad der er relevant.

8.1.2. Produktionens overensstemmelse skal vurderes i henhold til de særlige betingelser, der er fastsat i dette punkt og de relevante statistiske metoder fastsat i tillæg 1, 2 og 3.

8.2. Generelle forskrifter

8.2.1. Ved anvendelse af tillæg 1, 2 eller 3 skal den målte emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer, som skal underkastes kontrol af produktionens overensstemmelse, justeres ved at benytte de relevante forringelsesfaktorer for den pågældende motor, som anført i tillægget til typegodkendelsesattesten, som er udstedt i henhold til nærværende regulativ.

8.2.2. Bestemmelserne i tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) finder anvendelse, hvis godkendelsesmyndighederne finder producentens kontrolprocedure utilfredsstillende.

8.2.3. Alle motorer, som skal prøves, udtages tilfældigt fra serieproduktionen.

8.3. Emission af forurenende stoffer

8.3.1. Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens typegodkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de motorer, som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse.

8.3.2. Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning: Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer.

8.3.2.1. Der udtages tre motorer fra serieproduktionen af de pågældende motorer. Motorerne underkastes WHTC-prøvning og, hvis relevant, WHSC-prøvning med henblik på kontrol af produktionens overensstemmelse. De relevante grænseværdier er fastsat i punkt 5.3.

8.3.2.2. Hvis den typegodkendende myndighed er tilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af fabrikanten i henhold til tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), udføres prøvningerne i henhold til tillæg 1. Hvis den typegodkendende myndighed er utilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af fabrikanten i henhold til tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), udføres prøvningerne i henhold til tillæg 2. På fabrikantens begæring kan prøverne udføres i henhold til tillæg 3 til dette bilag.

8.3.2.3. På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøveudtagning, jf. punkt 8.3.2.2, anses serieproduktionen af de pågældende motorer for at være overensstemmende, når afgørelsen "godkendt" er opnået for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når afgørelsen "forkastet" er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg. Når afgørelsen "godkendt" er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres som følge af resultatet af en eventuel supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende. Hvis ikke samtlige forurenende stoffer opnår afgørelsen "godkendt", og hvis intet forurenende stof fører til afgørelsen "forkastet", foretages prøvning af endnu en motor (se figur 1). Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om forkastelse.

Figur 1

Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse

8.3.3. Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer.

8.3.3.1. På fabrikantens anmodning kan prøvningerne udføres på køretøjer, som er kørt til i maksimalt 125 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer.

8.3.3.2. Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 8.3.3.1, kan dette ske på: a) alle de motorer, som prøves, b) den først prøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde: i) de forurenende emissioner måles både på den nyproducerede motor og før den tilkøringsperiode på maksimalt 125 timer, jf. punkt 8.3.3.1, på den først prøvede motor ii) forskydningskoefficienten for emissionen mellem de to prøvninger beregnes for hvert forurenende stof: Emissioner ved anden prøvning/emissioner ved første prøvning Forskydningskoefficienten kan have en værdi på under én. De efterfølgende prøvningsmotorer underkastes ikke tilkørselsproceduren, men deres emissioner i nyfremstillet stand ændres med forskydningskoefficienten. I så fald benyttes følgende værdier: a) for den første motor, værdierne fra anden prøvning b) for de øvrige motorer, værdierne i nyfremstillet stand ganget med forskydningskoefficienten.

8.3.3.3. For diesel-, ethanol- (ED95), benzin-, E85- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med de relevante kommercielle brændstoffer. På anmodning af fabrikanten kan de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer dog anvendes. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor.

8.3.3.4. For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvninger foretages med kommercielt brændstof på følgende måde: a) for H-mærkede motorer med kommercielt brændstof inden for H-området (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) b) for L-mærkede motorer med kommercielt brændstof inden for L-området (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) c) for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). På anmodning af fabrikanten kan de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer dog anvendes. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4.

8.3.3.5. Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af et kommercielt brændstof skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.6.4.1 og 4.7.1.2, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet omregnes derefter ved hjælp af de pågældende faktorer "r", "ra" eller "rb" som beskrevet i punkt 4.6.5, 4.6.6.1 og 4.7.1.3. Hvis r, ra eller rb er mindre end 1, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer).

8.3.3.6. Prøvning af produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret til.

8. 4. Egendiagnosesystem (OBD)

8.4.1. Hvis den typegodkendende myndighed finder produktionskvaliteten utilfredsstillende, kan den anmode om, at overensstemmelsen ved produktion af OBD-systemet kontrolleres. En sådan kontrol foretages i overensstemmelse med følgende: Der udtages en tilfældig motor fra serieproduktionen, og den underkastes de prøvninger, der er beskrevet i bilag 9B. Prøvningerne kan udføres på en motor, der er tilkørt i maksimalt 125 timer.

8.4.2. Produktionen anses for overensstemmende, hvis denne motor opfylder kravene i de i bilag 9B beskrevne prøvninger.

8.4.3. Opfylder den udtagne motor ikke forskrifterne i punkt 8.4.1, udtages en yderligere stikprøve på fire motorer fra serieproduktionen, som underkastes de i bilag 9B beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på motorer, der er tilkørt i maksimalt 125 timer.

8.4.4. Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre motorer ud af den yderligere stikprøve på fire motorer opfylder kravene i de i bilag 9B beskrevne prøvninger.

8.5. Nødvendige ECU-oplysninger til prøvning efter ibrugtagning

8.5.1. Tilgængeligheden af de i punkt 9.4.2.1 omhandlede datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 9.4.2.2., påvises ved hjælp af et eksternt OBD-scanningsværktøj som beskrevet i bilag 9B.

8.5.2. Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger selv om scanningsværktøjet fungerer korrekt i overensstemmelse med bilag 9B, anses motoren for ikke-overensstemmende.

8.5.3. ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 påvises ved at gennemføre WHSC-prøvningen i overensstemmelse med bilag 4.

8.5.4. Såfremt prøvningsudstyret ikke opfylder kravene i regulativ nr.85 med hensyn til hjælpeudstyr, korrigeres det målte drejningsmoment i overensstemmelse med korrektionsmetoden i bilag 4.

8.5.5. ECU-momentsignalets overensstemmelse anses for at være tilstrækkelig, hvis det beregnede moment holder sig inden for de tolerancer, der er fastsat i punkt 9.4.2.5.

8.5.6. Fabrikanten skal for hver fremstillet motortype i hver fremstillet motorfamilie jævnligt foretage en undersøgelse af tilgængeligheden og overensstemmelsen af de ECU-oplysninger, der kræves i forbindelse med prøvning efter ibrugtagning.

8.5.7. Resultatet af fabrikantens undersøgelse skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed på dennes anmodning.

8.5.8. På den godkendende myndigheds anmodning skal fabrikanten påvise, at ECU-oplysningerne ved serieproduktion er tilgængelige og overensstemmende ved at gennemføre den relevante prøvning som omhandlet i punkt 8.5.1-8.5.4 på en stikprøve af motorer udtaget fra samme motortype. Reglerne for prøveudtagning, herunder dens størrelse og statistiske godkendelses- eller forkastelseskriterier, skal være dem, som er angivet i punkt 8.1-8.3 om kontrol af overensstemmelse og emissioner.

9. KØRETØJERS/MOTORES OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING

9.1. Indledning

I dette punkt beskrives kravene til overensstemmelse efter ibrugtagning for køretøjer godkendt i henhold til dette regulativ.

9.2. Overensstemmelse efter ibrugtagning

9.2.1. Foranstaltninger til sikring af overensstemmelse efter ibrugtagning af køretøjer eller motorsystemer, der er typegodkendte i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med bilag 2 til overenskomsten af 1958 E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev. 2, og som opfylder kravene i bilag 8 i dette regulativ i tilfælde af køretøjer eller motorsystemer, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ.

9.2.2. Fabrikanten træffer de nødvendige tekniske foranstaltninger til at sikre effektiv begrænsning af emissioner fra udstødningen i hele køretøjets levetid ved normal brug. Overensstemmelse med nærværende forordnings bestemmelser kontrolleres i forhold til et motorsystems normale livscyklus ved normale driftsforhold, når dette er monteret i et køretøj, jf. bilag 8 til dette regulativ.

9.2.3. Fabrikanten meddeler den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, resultaterne af prøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med den oprindelige plan, der blev forelagt i forbindelse med typegodkendelsen. Eventuelle afvigelser fra den oprindelige plan skal behørigt begrundes over for den typegodkendende myndighed.

9.2.4. Hvis den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, ikke er tilfreds med fabrikantens indrapportering, jf. punkt 10 i bilag 8, eller hvis der er indrapporteret tegn på utilfredsstillende overensstemmelse efter ibrugtagning, kan den anmode fabrikanten om at gennemføre bekræftende prøvninger. Den typegodkendende myndighed gennemgår den rapport om bekræftende prøvninger, der indsendes af fabrikanten.

9.2.5. Hvis den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, ikke er tilfreds med resultaterne af prøvninger efter ibrugtagning eller bekræftende prøvninger i henhold til de kriterier, der er fastsat i bilag 8, eller på baggrund af prøvning efter ibrugtagning gennemført af en medlemsstat, skal den forlange, at fabrikanten forelægger en plan over korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af den manglende overensstemmelse i henhold til punkt 9.3 i dette regulativ og punkt 9 i bilag 8.

9.2.6. En kontraherende part kan gennemføre og rapportere egne overvågningsprøvninger foretaget på grundlag af proceduren for overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning, som er fastsat i bilag 8. Oplysninger om udvælgelse, vedligeholdelse og fabrikantens deltagelse i aktiviteterne registreres. På anmodning fra en godkendende myndighed skal den typegodkendende myndighed, der udstedte den oprindelige typegodkendelse, afgive de oplysninger om typegodkendelsen, der er nødvendige for at gennemføre prøvning i overensstemmelse med den i bilag 8 fastsatte procedure.

9.2.7. Hvis en kontraherende part har påvist, at en motor- eller køretøjstype ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i dette punkt (dvs. punkt 9.2) og bilag 8, skal den gennem sin egen typegodkendende myndighed straks underrette den typegodkendende myndighed, der meddelte den oprindelige typegodkendelse. Efter modtagelse af en sådan anmodning træffer den pågældende typegodkendende myndighed snarest muligt og under alle omstændigheder senest seks måneder efter, at anmodningen er fremsat, de fornødne foranstaltninger.

Efter at have givet denne meddelelse underretter den kontraherende part, der har meddelt den oprindelige typegodkendelse, straks fabrikanten om, at en motor- eller køretøjstype ikke er i overensstemmelse med kravene i disse bestemmelser.

9.2.8. Efter den i punkt 9.2.7 nævnte meddelelse, og såfremt tidligere overensstemmelsesprøvninger efter ibrugtagning viste overensstemmelse, kan den typegodkendende myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, kræve, at fabrikanten gennemfører yderligere bekræftende prøvninger efter at have hørt eksperterne i den kontraherende stat, som indrapporterede det svigtende køretøj.

Hvis der ikke foreligger sådanne prøvningsdata, skal fabrikanten senest 60 arbejdsdage efter modtagelsen af den i punkt 9.2.7 nævnte meddelelse enten forelægge den typegodkendende myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, en plan for korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med punkt 9.3 eller gennemføre yderligere overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning med et tilsvarende køretøj for at efterprøve, om køretøjs- eller motortypen opfylder kravene eller ej. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den typegodkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at gennemføre yderligere prøvning, kan fristen forlænges.

9.2.9. Eksperter fra den kontraherende stat, der i overensstemmelse med punkt 9.2.7 indrapporterede den ikke-overensstemmende motor- eller køretøjstype, indbydes til at overvære de yderligere overensstemmelsesprøvninger efter ibrugtagning, som er nævnt i punkt 9.2.8. Resultaterne af prøvningerne skal desuden meddeles den pågældende kontraherende part og de typegodkendende myndigheder.

Hvis disse overensstemmelsesprøvninger eller bekræftende prøvninger viser, at motor- eller køretøjstypen er ikke-overensstemmende, skal den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, kræve, at fabrikanten forelægger en plan for korrigerende foranstaltninger for at udbedre den manglende overensstemmelse. Planen for korrigerende foranstaltninger skal opfylde bestemmelserne i punkt 9.3 i dette regulativ og punkt 9 i bilag 8.

Hvis overensstemmelsesprøvningerne efter ibrugtagning viser overensstemmelse, indsender fabrikanten en rapport til den typegodkendende myndighed. Den typegodkendende myndighed, der meddelte den oprindelige typegodkendelse, indsender rapporten til den kontraherende part, som indrapporterede den ikke-overensstemmende køretøjstype, og til de typegodkendende myndigheder. Rapporten skal indeholde prøvningsresultaterne, jf. punkt 10 i bilag II.

9.2.10. Den typegodkendende myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, holder den kontraherende part, som fastslog, at motor- eller køretøjstypen ikke var i overensstemmelse med de gældende krav, underrettet om udviklingen og resultaterne i drøftelserne med fabrikanten, de bekræftende prøvninger og de korrigerende foranstaltninger.

9.3. Korrigerende foranstaltninger

9.3.1. På anmodning fra den typegodkendende myndighed og efter prøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med punkt 9.2 forelægger fabrikanten planen for korrigerende foranstaltninger for den typegodkendende myndighed senest 60 arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen fra den typegodkendende myndighed. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den typegodkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at undersøge årsagen til den manglende overensstemmelse for at kunne forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, kan fristen forlænges.

9.3.2. De korrigerende foranstaltninger gælder for alle motorer efter ibrugtagning, der tilhører samme motorfamilie eller OBD-motorfamilie og udvides også til motorfamilier eller OBD-familier, som med sandsynlighed kan rammes af samme fejl. Fabrikanten vurderer, om der er behov for at ændre typegodkendelsesdokumenterne, og underretter den typegodkendende myndighed om sin beslutning.

9.3.3. Den typegodkendende myndighed henvender sig til fabrikanten for i fællesskab med denne at nå frem til en plan for korrigerende foranstaltninger og gennemførelsen af disse. Hvis den typegodkendende myndighed, der har meddelt den oprindelige typegodkendelse, konstaterer, at det ikke er muligt at nå til enighed, træffer den de nødvendige foranstaltninger, herunder om nødvendigt inddragelse af typegodkendelsen, for at sikre, at de producerede køretøjer, systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, bringes i overensstemmelse med den godkendte type. Den typegodkendende myndighed underretter de typegodkendende myndigheder i de øvrige kontraherende stater om de trufne foranstaltninger. Hvis typegodkendelsen trækkes tilbage, underretter den typegodkendende myndighed de godkendende myndigheder i de øvrige kontraherende stater senest 20 arbejdsdage efter tilbagetrækningen og angiver grundene hertil.

9.3.4. Den typegodkendende myndighed skal inden for en frist på 30 arbejdsdage fra den dato, hvor den har modtaget planen for korrigerende foranstaltninger fra fabrikanten godkende eller forkaste denne. Den typegodkendende myndighed skal inden for samme tidsfrist desuden underrette fabrikanten og alle de kontraherende parter om sin afgørelse om at godkende eller forkaste planen for korrigerende foranstaltninger.

9.3.5. Fabrikanten er ansvarlig for gennemførelsen af den godkendte plan for korrigerende foranstaltninger.

9.3.6. Fabrikanten fører register over, hvilke motorsystemer eller køretøjer der er tilbagekaldt og udbedret, eller ændret, og hvilket værksted der har udført arbejdet. Den typegodkendende myndighed har på forlangende adgang til registeret under gennemførelsen af planen og i en periode på fem år efter gennemførelsen af planen.

9.3.7. Enhver reparation eller ændring, jf. punkt 9.3.6, skal anføres i en attest, som fabrikanten udsteder til motorens eller køretøjets ejer.

9.4. Krav og prøvninger efter ibrugtagning

9.4.1. Indledning

Dette punkt (punkt 9.4) indeholder specifikationer og prøvninger for ECU-data ved typegodkendelse med henblik på prøvning efter ibrugtagning.

9.4.2. Generelle forskrifter

9.4.2.1. Med henblik på prøvning efter ibrugtagning skal den beregnede belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved det aktuelle motoromdrejningstal), motoromdrejningstal, kølevæsketemperatur, det øjeblikkelige brændstofforbrug og referenceværdien for motorens maksimale drejningsmoment som funktion af motoromdrejningstallet angives i realtid af OBD-systemet med en frekvens på mindst 1 Hz som obligatoriske datastrømsoplysninger.

9.4.2.2. Udgangsmomentet kan anslås af ECU'en ved hjælp af indbyggede algoritmer og således beregne det indre moment og friktionsmomentet.

9.4.2.3. Det motordrejningsmoment i Nm, der fremkommer gennem ovennævnte datastrømsoplysninger, skal muliggøre en direkte sammenligning med de værdier, der blev målt ved bestemmelse af motoreffekten i overensstemmelse med regulativ 85. Navnlig skal eventuelle korrektioner vedrørende hjælpeudstyr indgå i de datastrømsoplysninger, der er nævnt ovenfor.

9.4.2.4. Adgangen til de oplysninger, der kræves i punkt 9.4.2.1, skal være i overensstemmelse med kravene i bilag 9A og de standarder, der er omhandlet i tillæg 6 til bilag 9B.

9.4.2.5. Den gennemsnitlige belastning ved hver driftsbetingelse i Nm beregnet ud fra de i punkt 9.4.2.1 krævede oplysninger, må højst afvige fra den målte gennemsnitlige belastning ved den pågældende driftsbetingelse med a) 7 % ved bestemmelse af motoreffekten i overensstemmelse med regulativ nr. 85 b) 10 % ved gennemførelsen af WHSC-prøvningen i overensstemmelse med bilag 4, punkt 7.7. I henhold til regulativ nr. 85 må motorens faktiske maksimale belastning afvige fra den maksimale referencebelastning med 5 % på grund af variabiliteten i fremstillingsprocessen. I værdierne ovenfor er der taget hensyn til denne tolerance.

9.4.2.6. Den eksterne adgang til de i punkt 9.4.2.1 krævede oplysninger må ikke påvirke køretøjets emissioner eller ydelse.

9.4.3. Kontrol af tilgængeligheden og overensstemmelsen af de ECU-oplysninger, som kræves til prøvning efter ibrugtagning

9.4.3.1. Tilgængeligheden af de i punkt 9.4.2.1 omhandlede datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 9.4.2.2, påvises ved hjælp af et eksternt OBD-scanningsværktøj som beskrevet i bilag 9B.

9.4.3.2. Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger gennem anvendelse af et korrekt fungerende scanningsværktøj, anses motoren for ikke-overensstemmende.

9.4.3.3. ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 skal påvises med stammotoren til motorfamilien ved bestemmelse af motoreffekt i henhold til regulativ nr. 85 og ved WHSC-prøvning i henhold til punkt 7.7 i bilag 4 og off-cycle laboratorieprøvning ved typegodkendelse i henhold til punkt 6 i bilag 10

9.4.3.3.1 ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 skal påvises for hvert medlem af motorfamilien ved bestemmelse af motoreffekten i henhold til regulativ nr. 85. Til dette formål udføres der supplerende målinger under drift ved flere forskellige delbelastninger og motorhastigheder (f.eks. de forskellige WHSC-indstillinger og nogle supplerende vilkårlige punkter).

9.4.3.4. Såfremt den prøvede motor ikke opfylder kravene i regulativ nr. 85 med hensyn til hjælpeudstyr, korrigeres det målte drejningsmoment i overensstemmelse med korrektionsmetoden i punkt 6.3.5 i bilag 4.

9.4.3.5. ECU-momentsignalets overensstemmelse anses for at være påvist, hvis momentsignalet holder sig inden for de tolerancer, der er fastsat i punkt 9.5.2.5.

10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1. Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet/køretøjerne eller motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol.

10.2. Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ.

11. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE

11.1. Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den typegodkendendende myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten: 11.1.1. skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne eller 11.1.2. kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen.

11.2. De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.12.2 foreskrevne procedure.

11.3. Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ.

12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den typegodkendende myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter den typegodkendende myndighed de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ.

13. OVERGANGSBESTEMMELSER

13.1. Generelle forskrifter

13.1.1. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06.

13.1.2. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 meddeler de kontraherende parter, der anvender regulativet, alene ECE-godkendelser af motorer, der opfylder kravene i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06.

13.2. Nye typegodkendelser

13.2.1. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 06 til dette regulativ alene ECE-godkendelser af motorsystemer, der er i overensstemmelse med:

a) forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ

b) forskrifterne for overvågning af funktionsdygtighed i punkt 2.3.2.2 i bilag 9A

c) forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien (OLT) for NOx, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

d) Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved indfasning, jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11.

13.2.1.1. I overensstemmelse med kravene i punkt 6.4.4. i bilag 9A undtages fabrikanter for kravet om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning.

13.2.2. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler fra 1. september 2014 kun ECE-godkendelse af et motorsystem eller et køretøj, hvis det er i overensstemmelse med:

a) forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ

b) forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for PM-masse, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 i bilag 9A

c) forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for NOx, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

d) Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved indfasning, jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11.

13.2.2.1. I overensstemmelse med kravene i punkt 6.4.4. i bilag 9A undtages fabrikanter for kravet om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning.

13.2.3. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler fra 31. september 2015 kun ECE-godkendelse af et motorsystem eller et køretøj, hvis det er i overensstemmelse med:

a) forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ

b) forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for PM-masse, jf. rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 i bilag 9A

c) forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for NOx, jf. rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 i bilag 9A

d) de "generelle" forskrifter vedrørende reagenskvalitet og -forbrug, jf. punkt 7.1.1 og 8.4.1 i bilag 11

e) forskrifter vedrørende planlægning og gennemførelse af overvågningsteknikker i henhold til punkt 2.3.1.2 og 2.3.1.2.1 i bilag 9A.

f) forskrifterne i punkt 6.4.1 i bilag 9A om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning.

13.3. Gyldighedsperiode for typegodkendelser

13.3.1. Fra den 1. januar 2014 ophører typegodkendelser meddelt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05 med at være gyldige.

13.3.2. Fra den 1. september 2015 ophører typegodkendelser meddelt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06 med at være gyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.1.

13.3.3. Fra den 31. december 2016 ophører typegodkendelser meddelt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06 med at være gyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.2.

13.4. Særlige bestemmelser

13.4.1. Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat meddele godkendelse af motorsystemer eller køretøjer, der er i overensstemmelse med eventuelle tidligere ændringsserier, eller til ethvert trin, der svarer til dette regulativ, såfremt køretøjerne er beregnet til salg eller til eksport til lande, som anvender de tilknyttede krav i deres nationale lovgivning.

13.4.2. Reservedele til ibrugtagne køretøjer

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat udstede godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst trin, der svarer til dette regulativ, forudsat at disse motorer er beregnet som reservedele til ibrugtagne køretøjer, og at den pågældende tidligere standard var gyldig på tidspunktet for køretøjets ibrugtagning.

13.4.3. Ved anvendelsen af de særlige bestemmelser, der er beskrevet i punkt 13.4.1 eller 13.4.2, skal typegodkendelsesattesten i punkt 1.6 i addendum til bilag 2a og 2c indeholde oplysninger om disse bestemmelser.

13.4.3.1. I forbindelse med godkendelse efter de særlige bestemmelser, der er fastsat i punkt 13.4.1, skal typegodkendelsesattesten indeholde følgende tekst på attestens forside, idet de relevante ændringsserienumre erstatter "xx" i nedenstående eksempel: "Motor, som er i overensstemmelse med ændringsserie xx i regulativ 49".

13.4.3.2. I forbindelse med godkendelse efter de særlige bestemmelser, der er fastsat i punkt 13.4.2, skal typegodkendelsesattesten indeholde følgende tekst på attestens forside, idet de relevante ændringsserienumre erstatter "xx" i nedenstående eksempel: "Udskiftningsmotor, som er i overensstemmelse med ændringsserie xx i regulativ nr. 49".

14. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

(1) Som fastlagt i til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2) F.eks. hvis gasbeholderen er tom.

(3) Dette punkt er forbeholdt alternative bestemmelser vedrørende alternative forskrifter for OBD og NOx-begrænsning til lette køretøjer.

(4) Dette vil typisk være tilfældet ved en flydende biomethan.

(5) Den i bilag 13 beskrevne ældningsprocedure skal være gennemført, før der kan udarbejdes typegodkendelser.

(6) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1 www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

Tillæg 1 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse når standardafvigelsen er tilfredsstillende A.1.1. I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende. A.1.2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). A.1.3. Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.3 i dette regulativ (jf. figur 1 i punkt 8.3 i dette regulativ): Idet: L = den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof xi = den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven s = et estimat for produktionens standardafvigelse (efter at have taget den naturlige logaritme af målingerne) n = det aktuelle stikprøveantal. A.1.4. For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel: A.1.5. Hvorefter: a) er det statistiske resultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "godkendt" b) er det statistiske resultat mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "forkastet" c) ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.2 i regulativet, og bereg