Tekniske forskrifter i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas regulativ nr. 3, der er omhandlet i artikel 3 og bilag II, punkt 2.1, i Kommissionens direktiv 97/29/EF (1) om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 76/757/EØF om refleksanordninger på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

2. DEFINITIONER (2)

I dette regulativ forstås ved

2.1. De definitioner i regulativ nr. 48 med ændringer, der gælder, når der indgives ansøgning om typegodkendelse, anvendes også for dette regulativ.

2.2. »Retrorefleksion«: en refleksion, som kendetegnes ved tilbagekastning af lyset i retninger nær dem, det kommer fra. Denne refleksion finder sted selv ved betydelige ændringer af indfaldsvinklen.

2.3. »Refleksoptik«: en kombination af optiske komponenter, som gør det muligt at opnå retrorefleksion.

2.4. »Refleksanordning«: (3) en brugsklar kombination med en eller flere refleksoptikelementer.

2.5. »Observationsvinkel«: vinklen imellem de rette linjer fra referencecentret til henholdsvis centrum af modtageren og centrum af lyskilden.

2.6. »Indfaldsvinkel«: vinklen imellem referenceaksen og en ret linie fra referencecentret til lyskildens centrum.

2.7. »Drejningsvinkel«: den vinkel, refleksanordningen er drejet omkring referenceaksen ud fra en bestemt stilling.

2.8. »Refleksanordningens vinkelåbning«: den vinkel, hvorunder den største dimension af den synlige del af lysfladen ses, hvad enten det er ud fra lyskildens eller modtagerens centrum.

2.9. »Belysning af refleksanordningen«: sædvanligt udtryk for den lysstyrke, der måles i et plan, som er vinkelret på de indfaldende stråler og går gennem referencecentret.

2.10. »Refleksionsfaktor«: forholdet mellem styrken af det tilbagekastede lys i den betragtede retning og belysningen af refleksanordningen ved givne indfalds-, observations- og drejningsvinkler.

2.11. De symboler og enheder, der anvendes i dette regulativ, er anført i bilag 1.

2.12. En type refleksanordning er bestemt ved de skemaer og beskrivende dokumenter, som forelægges ved ansøgningen om godkendelse. Refleksanordninger kan anses som værende af samme type, hvis de har en eller flere »refleksoptikker«, der er identiske med standardtypens, eller, hvis de ikke er identiske, er symmetriske og beregnet til montering på henholdsvis venstre og højre side af køretøjet, og hvis de øvrige dele, der indgår i dem, kun udviser sådanne afvigelser fra standardtypen, at de ikke har nogen indflydelse på de egenskaber, der omhandles i dette regulativ.

2.13. Refleksanordningerne opdeles efter deres fotometriske kendetegn i tre klasser, der benævnes »klasse I A«, »klasse III A« og »klasse IV A«.

6. ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.1. Refleksanordninger skal være udført således, at de ved normal brug forbliver funktionssikre. Desuden må de ikke udvise nogen fejl i konstruktion eller udførelse, som kan skade deres funktion eller holdbarhed.

6.2. De forskellige dele, af hvilke de består, må ikke kunne demonteres med simple hjælpemidler.

6.3. Refleksoptikken må ikke være udskiftelig.

6.4. Refleksanordningens udvendige overflade skal være let at rengøre. Den må følgelig ikke være ru; eventuelle fremspringende dele må ikke hindre en nem rengøring.

6.5. Fastgøring af refleksanordninger af klasse IV A skal sikre en stabil og varig forbindelse mellem anordningen og køretøjet.

7. SÆRLIGE FORSKRIFTER (AFPRØVNINGER)

7.1. Refleksanordningerne skal yderlige opfylde kravene til dimensioner og form, samt til kolorimetriske, fotometriske, fysiske og mekaniske egenskaber, således som disse er beskrevet i bilag 11-13. Prøveprocedurerne er beskrevet i bilag 4 (klasse I A og klasse III A) og i bilag 14 (klasse IV A).

7.2. Afhængigt af arten af de materialer, der er anvendt til refleksanordningerne, navnlig refleksoptikken, kan de kompetente myndigheder bemyndige laboratorierne til at undlade at udføre visse unødvendige prøver, med det udtrykkelige forbehold, at der gøres bemærkning herom på godkendelsesattesten i rubrikken »Bemærkninger«.

(1) Berører ikke den danske tekst.

(2) EFT nr. L 171 af 30. 6. 1997, s. 11.

(3) Definitionerne af de tekniske udtryk svarer til dem, Den Internationale Belysningskommission har vedtaget (undtagen definitionerne i regulativ nr. 48).

BILAG 1

Refleksanordning

>TABELPOSITION>

Refleksanordninger Symboler

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

Lodret projektion

>SLUT GRAFIK>

BILAG 4

Prøveprocedure - klasse I A og klasse III A

1. Til ansøgningen om godkendelse skal forelægges 10 prøveeksemplarer, som afprøves den rækkefølge, der er angivet i bilag 12.

2. Efter kontrol ifølge de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne med hensyn til former og dimensioner (bilag 5) underkastes de 10 prøveeksemplarer varmebestandighedsprøven, der er beskrevet i bilag 10, og mindst en time derefter afprøves de kolorimetriske egenskaber (bilag 6) og refleksfaktor (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel V = H = 0° eller, dersom det er nødvendigt, i den stilling, der er foreskrevet i bilag 7, punkt 4 og 4.1. De to refleksanordninger med henholdsvis den mindste og den største værdi afprøves derpå fuldstændigt efter forskrifterne i bilag 7. Disse 2 prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne til eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig. De 8 andre prøveeksemplarer fordeles i 4 grupper med 2 i hver:

>TABELPOSITION>

3. Efter at have været underkastet de i foregående afsnit anførte prøver skal refleksanordningerne opfylde følgende krav:

3.1. kravene til farve i bilag 6. Kontrol udføres ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode.

3.2. kravene til refleksfaktor i bilag 7. Kontrol sker alene ved observationsvinkel på 20' og indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i den i bilag 7, punkt 4 og 4.1 angivne position.

BILAG 5

Forskrifter for form og dimensioner

1. FORM OG DIMENSIONER AF REFLEKSANORDNINGER I KLASSE I A

1.1. Formen af lysfladerne skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant.

1.2. Uanset bestemmelsen i punkt 1.1. er en form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8 tilladt.

2. FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE III A (jf. tillægget til dette bilag)

2.1. Lysfladerne på refleksanordninger i klasse III A skal have form som en ligesidet trekant. Hvis det ene hjørne har påskriften »TOP«, skal dette vende opefter.

2.2. I midten af lysfladen kan der være et trekantet, ikke reflekterende parti, hvis sider er parallelle med den ydre trekants.

2.3. Lysfladen kan enten være sammenhængende eller ikke sammenhængende. I alle tilfælde må den korteste afstand imellem to optiske naboelementer ikke være over 15 mm.

2.4. Lysfladen på en refleksanordning anses for sammenhængende, når kanterne af optiske naboelementer er parallelle, og de optiske elementer er fordelt ensartet over hele den ikke udsparede del af trekanten.

2.5. Såfremt lysfladen ikke er sammenhængende, skal der være mindst fire uafhængige refleksoptiske elementer for hver side af trekanten, hjørneelementer medregnet.

2.5.1. De uafhængige refleksoptiske elementer må ikke være udskiftelige, medmindre de består af godkendte refleksanordninger i klasse I A.

2.6. For trekantede refleksanordninger i klasse III A skal længden af de reflekterende fladers ydersider være mellem 150 og 200 mm. For anordninger af udsparet type skal bredden af kanterne, målt vinkelret på disse, være mindst 20 % af den effektive længde mellem yderpunkterne af lysfladerne.

3. FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE IV A

3.1. Formen af de lysemitterende flader skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant. En form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8, er dog tilladt.

3.2. Refleksanordningens lysemitterende flade skal udgøre mindst 25 cm².

4. Kontrol af ovennævnte krav sker ved besigtigelse.

Tillæg

REFLEKSANORDNINGER TIL PÅHÆNGSKØRETØJER - KLASSE III A

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

150 mm ≤ A ≤ 200 mm

B ≥ A 5

C ≤ 15 mm>SLUT GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anmærkning: De viste skitser tjener kun som eksempler.

BILAG 6

Kolorimetriske forskrifter

1. Disse forskrifter gælder kun for klare, røde eller gule refleksanordninger.

1.1. Refleksanordninger kan eventuelt bestå af en kombination af en refleksoptik og et filter og skal være således udført, at de ikke kan adskilles under normale brugsforhold.

1.2. Farvning af refleksoptiske elementer og filtre med maling eller lak er ikke tilladt.

2. Ved belysning af refleksanordninger med en CIE standardlyskilde A ved en observationsvinkel på ° og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller, ved refleksion fra en ikke farvet indgangsflade, V = ± 5°, H = 0°, skal de trikromatiske koordinater af det reflekterede lys ligge inden for følgende grænser:

>TABELPOSITION>

2.1. For farverne rød og ravgul finder kontrol af overensstemmelse med de kolorimetriske specifikationer sted ved sammenlignende besigtigelse.

2.2. Er der efter udførelse af denne prøve tvivl, skal overensstemmelsen med de kolorimetriske specifikationer efterprøves ved bestemmelse af de trikromatiske koordinater for den prøve, der har givet størst anledning til tvivl.

3. Klare refleksanordninger må ikke reflektere selektivt; herved forstås, at refleksionen højst må medføre en forskydning på 0,01 af de trikromatiske koordinater x og y af standardlystypen A anvendt ved belysning af refleksanordningen.

3.1. Kontrol heraf finder sted ved sammenlignende besigtigelse som angivet ovenfor, idet sammenligningsfeltet belyses med lyskilder, hvis trikromatiske koordinater afviger 0,01 fra koordinaterne for standardlystype A.

3.2. I tvivlstilfælde bestemmes de trikromatiske koordinater for det prøveeksemplar, som reflekterer mest selektivt.

BILAG 7

Fotometriske forskrifter

1. Ved ansøgning om godkendelse giver ansøgeren oplysning om referenceaksen. Denne svarer til indfaldsvinklen V = H = 0° i tabellen over refleksfaktorer (CIL).

2. For anordninger i klasse I A begrænses de fotometriske målinger til den del af lysfladen, der kan indskrives i en cirkel med diameter 200 mm, og der betragtes et areal på højst 100 cm², uden at arealet af refleksoptikken nødvendigvis skal have denne størrelse. Producenten angiver omkredsen af den flade, der skal anvendes. For klasse III A og klasse IV A tages samtlige lysflader i betragtning uden nogen størrelsesbegrænsning.

3. VÆRDIER AF REFLEKSFAKTOREN (CIL)

3.1. Klasse I A og III A

3.1.1. For røde refleksanordninger skal refleksfaktoren mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:

>TABELPOSITION>

Refleksfaktoren skal mindst være lig værdierne i de sidste to spalter i ovenstående tabel inden for en rumvinkel, der som spids har referencecentret og begrænses af de planer, der skærer hinanden i følgende linjer:

>TABELPOSITION>

3.1.2. For gule refleksanordninger af klasse I A skal refleksfaktoren mindst være lig 2,5 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1. ovenfor.

3.1.3. For farveløse refleksanordninger af klasse I A skal refleksfaktoren mindst være lig 4 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1. ovenfor.

3.2. For refleksanordninger af klasse IV A skal refleksfaktoren mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:

>TABELPOSITION>

4. Medens man måler refleksanordningens refleksfaktor ved en vinkel â lig med V = H = 0°, kontrolleres det, om der fremkommer en spejlingseffekt ved let drejning af anordningen. Gør der det, foretages målingen for â lig med V = ± 5°, H = 0°. Af de undersøgte positioner vælges den, der resulterer i mindste refleksfaktor.

4.1. Refleksanordninger, der ikke er mærket »TOP«, skal ved en indfaldsvinkel â lig med V = H = 0° eller ved den vinkel, der er defineret i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20' drejes om deres referenceakse, indtil laveste refleksfaktor opnås; denne skal mindst opfylde kravet i punkt 3. Ved måling af refleksfaktoren ved andre indfalds- og observationsvinkler skal refleksanordningen anbringes i den således bestemte drejningsvinkel å. Hvis de krævede værdier ikke opnås i denne stilling, kan refleksanordningen drejes ± 5° omkring referenceaksen fra denne stilling.

4.2. Refleksanordninger mærket »TOP« drejes ± 5° omkring referenceaksen ved indfaldsvinklen â lig med V = H = 0° eller ved den indfaldsvinkel, som er beskrevet i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20'. Under denne drejning må refleksfaktoren ikke i nogen position være under den foreskrevne værdi.

4.3. Såfremt refleksfaktoren for retningen V = H = 0° og ved å = 0° er mindst 50 % større end den specificerede værdi, foretages alle målinger ved alle indfalds- og observationsvinkler for å = 0°.

BILAG 8

Bestandighed mod ydre påvirkninger

1. BESTANDIGHED MOD VAND

1.1. Uanset om der er tale om sammenbyggede eller i en lygte indbyggede refleksanordninger, nedsænkes disse efter afmontering af eventuelle aftagelige dele i 10 minutter i vand med temperaturen 50° ± 5°C, således at det højeste punkt på øverste del af lysfladen befinder sig 20 mm under vandoverfladen. Denne prøve gentages, efter at refleksanordningen er drejet 180°, således at lysfladen er underst, og således at bagsiden er dækket af ca. 20 mm vand. Refleksoptikken sænkes derpå straks i vand ved 25° ± 5°C under samme omstændigheder.

1.2. Intet vand må trænge ind til refleksoptikkens reflekterende overflade. Hvis besigtigelse utvetydigt afslører vand, har anordningen ikke bestået prøven.

1.3. Såfremt besigtigelsen ikke har afsløret vand, eller der er tvivl, måles CIL efter den i bilag 4, punkt 3.2., eller bilag 14, punkt 4.2., beskrevne metode efter forudgående let afrystning af overskydende vand fra refleksanordningens overflade.

2. KORROSIONSBESTANDIGHED

2.1. Refleksanordninger skal være konstrueret således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske og kolorimetriske egenskaber trods den fugt- og tæringspåvirkning, de normalt er udsat for. Kontrollen skal gælde modstandsdygtigheden af forsiden mod at blive mat samt af bagsidens beskyttelseslag mod nedbrydning, når vigtige metaldele er udsat for tæring.

2.2. Efter afmontering af refleksanordningens aftagelige dele udsættes denne eller den lygte, som den er sammenbygget med eller indbygget i, for salttåge i en 50 timers periode bestående af to gange 24 timers eksposition, adskilt af et interval på 2 timer, hvor man lader prøven tørre.

2.3. Salttågen frembringes ved forstøvning af en saltopløsning ved en temperatur på 35 ± 2°C; saltopløsningen fremstilles ved opløsning af 20 ± 2 vægtdele natriumklorid i 80 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %.

2.4. Umiddelbart efter prøvens afslutning må prøven ikke frembyde tegn på stærk korrosion, som kan indvirke på refleksanordningens funktion.

3. BESTANDIGHED MOD BRÆNDSTOFFER

Refleksanordningens ydre overflade, navnlig lysfladen, gnides let med en bomuldsklud, gennemvædet med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen. Efter ca. 5 minutter besigtiges den nævnte overflade. Den må ikke fremvise synlige forandringer, dog kan lette overfladiske ridser accepteres.

4. BESTANDIGHED MOD SMØREOLIER

Refleksanordningens ydre overflade, navnlig den lysende flade, gnides let med en bomuldsklud, gennemvædet med en rensende smøreolie. Efter ca. 5 minutter aftørres den nævnte overflade. Derefter måles refleksfaktoren (punkt 3.2. i bilag 4 eller punkt 4.2. i bilag 14).

5. MODSTANDSDYGTIGHED AF DEN TILGÆNGELIGE BAGSIDE AF REFLEKSANORDNINGER MED SPEJLBELÆGNING

5.1. Efter afbørstning af refleksanordningens bagside med en hård nylonbørste dækkes denne flade i et minut med en klud gennemvædet med den i punkt 3 anførte blanding. Derefter fjernes kluden, og man lader refleksanordningen tørre.

5.2. Når fordampningen er afsluttet, foretages en slibeprøve ved børstning af bagsiden med den allerede anvendte børste.

5.3. Efter at hele den spejlbelagte bagside er dækket med sort tusch måles refleksfaktoren (punkt 3.2. i bilag 4 eller punkt 4.2. i bilag 14).

BILAG 9

Tidsmæssig stabilitet af refleksanordningernes optiske egenskaber (1)

1. De myndigheder, som har meddelt godkendelse, kan kontrollere den tidsmæssige stabilitet af de optiske egenskaber af en refleksanordning i brug.

2. De kompetente myndigheder i andre medlemsstater end den, der har meddelt godkendelse, kan på deres områder foretage tilsvarende kontrol. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse.

3. I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 6.1. anvendte forstand.

(1) Skønt det er vigtigt at kontrollere den tidsmæssige stabilitet af refleksanordningernes optiske egenskaber, er det med den nuværende teknologi endnu ikke muligt at vurdere stabiliteten ved laboratorieprøver af begrænset varighed.

BILAG 10

Varmebestandighed

1. Refleksanordningen anbringes i 48 timer uafbrudt i tør luft ved en temperatur på 65 ± 2°C.

2. Efter prøven må der ikke ved besigtigelse kunne konstateres nogen mærkbar deformation eller revne i refleksanordningen, navnlig ikke i de optiske dele.

BILAG 11

Farvebestandighed (1)

1. Den myndighed, der har meddelt godkendelse, kan kontrollere refleksanordningstypens farvestabilitet under brug.

2. De kompetente myndigheder i andre medlemsstater end den, der har meddelt godkendelse, kan på deres områder foretage tilsvarende kontrol. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse.

3. I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 6.1. anvendte forstand.

(1) Skønt det er vigtigt at kontrollere refleksanordningernes farvebestandighed er det med den nuværende teknologi endnu ikke muligt at vurdere bestandigheden ved laboratorieprøver af begrænset varighed.

BILAG 12

>TABELPOSITION>

BILAG 13

Stødmodstandsdygtighed - klasse IV A

1. Refleksanordningen monteres på tilsvarende måde, som den er monteret på køretøjet, men med linsen anbragt vandret og opadrettet.

2. Man lader en massiv, poleret stålkugle med diameter 13 mm falde én gang lodret fra en højde af 0,76 m på midten af linsen. Kuglen kan være styret, men skal falde frit.

3. Udførelse af denne prøve ved stuetemperatur må ikke medføre revner i linsen.

BILAG 14

Prøveprocedure - klasse IV A

1. Ansøgeren skal til godkendelse indgive 10 prøveeksemplarer, som afprøves i den i bilag 15 angivne rækkefølge.

2. Efter kontrol af de i punkt 6.1. til 6.5. angivne specifikationer samt af specifikationerne for form og dimensioner (bilag 5), underkastes de ti prøveeksemplarer prøve for varmebestandighed (bilag 10), og, mindst en time efter afslutningen heraf, kontrol af kolorimetriske egenskaber (bilag 6) og refleksfaktor (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de i bilag 7 angivne positioner. De to refleksanordninger, der har givet henholdsvis de mindste og største værdier, afprøves derefter komplet efter anvisningerne i bilag 7. Disse to prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne med henblik på eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig.

3. På tilfældig måde udtages fire af de otte resterende prøveeksemplarer, og disse fire opdeles i to grupper med to eksemplarer i hver.

Gruppe 1:

De to prøveemner underkastes først prøve for bestandighed mod vand (bilag 8, punkt 1); er resultatet heraf tilfredsstillende, udføres prøve for bestandighed mod brændstoffer og smøreolier (bilag 8, punkt 3 og 4).

Gruppe 2:

De to prøveeksemplarer underkastes, dersom det er nødvendigt, afprøvning for korrosionsbestandighed (bilag 8, punkt 2), derefter afprøves modstandsdygtigheden af refleksanordningens bagside (bilag 8, punkt 5). De to prøveemner underkastes derefter prøven for stødmodstandsdygtighed (bilag 13).

4. Efter at være udsat for de i ovenstående punkt anførte prøver skal refleksanordningerne i hver gruppe tilfredsstille følgende krav:

4.1. kravene til farve i bilag 6. Kontrol sker ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode.

4.2. Kontrol sker alene ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de bilag 7 angivne positioner.

5. De tilbageværende fire prøveeksemplarer kan eventuelt anvendes til andre formål.

BILAG 15

>TABELPOSITION>