ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
På den synlige indvendige flade (inklusive sidefløjenes indre overflade ved siden af barnets hoved) i nærheden af det område, hvor barnets hoved hviler i barnefastholdelsesanordningen, skal bagudvendende fastholdelsesanordninger være forsynet med den viste permanente mærkat.

Mærkatens overordnede mål skal være mindst 120 × 60 mm eller et hertil svarende areal.

Mærkaten må gerne være tilpasset på en sådan måde, at layoutet afviger fra det viste eksempel. Tekstens indhold skal dog opfylde de nøjagtige forskrifter. Desuden må mærkaten ikke indeholde andre typer oplysninger, medmindre de er anbragt uden for et klart markeret rektangel, der som minimum har de ovenfor krævede dimensioner. Som undtagelse fra det ovenfor nævnte kan et reservedelsnummer, en stregkode eller et tilsvarende identifikationsmærke på højst 8 mm × 35 mm eller et tilsvarende område anbringes på mærkaten.

Det skal også sikres, at der ikke tillades nogen afvigelser i de angivne piktogrammers form og retning. Navnlig forbydes tilpasning af de foreskrevne piktogrambilleder, med undtagelse af hånden med den pegende pegefinger og det åbne hæfte med bogstavet »i« på højre side, forudsat at de er klart genkendelige.

Små uregelmæssigheder vedrørende linjetykkelse, mærkattryk og andre relevante produktionstolerancer accepteres.

Mærkaten skal fastsys til betrækket omkring hele dets omkreds og/eller være permanent fastklæbet til betrækket over hele bagsiden. Enhver anden form for fastgørelse, der er permanent, og som ikke let kan fjernes fra produktet og ikke let bliver skjult, kan accepteres. Mærkater af flagtypen er ikke tilladt.

Hvis dele af fastholdelsesanordningen eller tilbehør leveret af fabrikanten af den forbedrede barnefastholdelsesanordning vil kunne skjule mærkaten, kræves der en ekstra mærkat. Der skal hele tiden være en advarselsmærkat synlig i alle situationer, hvor fastholdelsesanordningen klargøres til brug, uanset i hvilken konfiguration.
I tilfælde hvor fabrikanten, efter den tekniske tjenestes kontrol, over for den typegodkendende myndighed, kan godtgøre, at det som følge af driftsforhold, som kan kræve en særlig form, struktur eller konstruktion af køretøjet, er umuligt at opfylde forskrifterne i 6.21.2-6.21.7.5 nedenfor, er en delvis opfyldelse af disse forskrifter acceptabel. Dette er dog betinget af, at en del af forskrifterne opfyldes, hvor dette er muligt, og at der monteres så meget synlighedsmærkning, som delvis opfylder forskrifterne, som det er muligt på køretøjskonstruktionen. Dette kan omfatte montering af ekstra beslag eller plader, der indeholder materiale, der er i overensstemmelse med FN-regulativ nr. 104 eller 150, hvor konstruktionen muliggør dette, for at sikre en tydelig og ensartet mærkning, der er i overensstemmelse med målet om synlighed.

I tilfælde, hvor delvis opfyldelse anses for acceptabel, kan retroreflekterende anordninger, f.eks. retroreflektorer i klasse IVA i FN-regulativ nr. 3 eller 150 eller beslag, der indeholder retroreflekterende materiale i overensstemmelse med de fotometriske forskrifter for klasse C i FN-regulativ nr. 104 eller 150, erstatte en del af den foreskrevne synlighedsmærkning. I sådanne tilfælde, skal der monteres mindst én sådan retroreflekterende anordning for hver 1 500 mm.

De nødvendige oplysninger skal være anført i meddelelsesformularen.
For køretøjer i klasse M 1 op til en totalmasse på 3 500 kg og N 1

I tilfælde af en given advarsel, og hvis dæktryksovervågningssystemet er udstyret med en nulstillingsfunktion, men ikke detekterer et minimumstryk som defineret i punkt 5.2 og 5.3, efter at nulstillingsfunktionen er udført, skal nulstillingsbetjeningsanordningen være konstrueret og/eller placeret inde i køretøjet på en sådan måde, at risikoen for en utilsigtet nulstilling af personer eller last i køretøjet mindskes.

For køretøjer, hvor dæktryksovervågningssystemet ikke detekterer, om trykket er over et minimumstryk som defineret i punkt 5.2 og 5.3, efter at nulstillingsfunktionen er udført, skal dæktryksovervågningssystemet som minimum omfatte foranstaltninger til undgåelse af nulstilling, hvis køretøjet ikke standser, efter at kontrollampen for lavt dæktryk er begyndt at lyse, og enten

a) foranstaltninger, der forhindrer utilsigtet brug af nulstillingsbetjeningsanordningen (f.eks. kortvarig berøring af nulstillingsbetjeningsanordningen eller kontinuerlig blokering af nulstillingsbetjeningsanordningen af personer eller last i køretøjet), eller

b) en aktivering ved mindst to forsætlige handlinger (f.eks. i et menubaseret system).

Fabrikanten skal i køretøjets instruktionsbog eller ved hjælp af andre kommunikationsmidler i køretøjet give de nødvendige oplysninger.
5.2.5.2.

Alle køretøjer, som er forsynet med en reserveenhed til midlertidig anvendelse eller sikkerhedsdæk, skal overholde de tekniske bestemmelser samt overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 64 om krav for udstyr i form af reserveenheder til midlertidig anvendelse og sikkerhedsdæk. Hvis der må træffes særlige forholdsregler for at kunne montere en reserveenhed til midlertidig anvendelse på køretøjet (hvis f.eks. en reserveenhed til midlertidig anvendelse kun kan monteres på forakslen, og det derfor er nødvendigt at montere en standardenhed til forakslen på bagakslen for at kunne afhjælpe en fejl ved en standardenhed til bagakslen), skal dette klart fremgå af instruktionsbogen til køretøjet eller ved hjælp af andre kommunikationsmidler i køretøjet, og overensstemmelsen med de relevante aspekter under punkt 5.2.1.3 i dette regulativ skal efterprøves.
5.3.1.4.

Aktivering af bløde trafikanters sekundære sikkerhedssystem Hvis et køretøj ikke er udstyret med et sekundært sikkerhedssystem for bløde trafikanter (VRU), kræver dette dokument hverken registrering af data eller montering af sådanne systemer. Hvis køretøjet imidlertid er udstyret med et sådant system, er det obligatorisk at registrere hændelsesdata efter aktivering af dette system.
Bemærk:

Godkendelsesnummeret og de supplerende symboler skal anbringes i nærheden af cirklen, over eller under bogstavet »E« eller til højre eller venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolerne skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.
3.3.3.2.1.4.2.

Registrering af data med henblik på udskrivning af diagrammet over trækbelastning/-deformation eller den grafiske fremstilling af dette diagram, der leveres af den printer, der er forbundet med det trækkende køretøj, skal finde sted på en sådan måde, at der udelukkende anvendes voksende belastninger fra 500 daN gennem tilkoblingsanordningens referencepunkt. Der må ikke forekomme brud ved værdier, der er lig med eller mindre end den trækprøvningsbelastning, der er fastsat til 1,5 gange værdien af påhængskøretøjets teknisk tilladelige masse; desuden skal det kontrolleres, at diagrammet over trækbelastning/deformation frembyder et regelmæssigt forløb uden enkeltpunkter inden for intervallet mellem 500 daN og ⅓ af den maksimale trækbelastning. Registreringen af den blivende deformation registreres i belastnings-/deformationsdiagrammet ved en belastning på 500 daN, efter at prøvningsbelastningen er blevet relateret til denne værdi. Værdien af den konstaterede blivende deformation må ikke overstige 25 % af den maksimale elastiske deformation, der er påvist.
6.17.4.1.

I tilfælde, hvor der ikke findes et bøjeligt skaft eller anden del, der gør det muligt at identificere antennesoklen, anses denne forskrift for at være opfyldt, hvis antennen efter påføring af en horisontal kraft på ikke over 50 daN i fremadgående og bagudgående retning på det mest fremspringende punkt på antennen ved hjælp af et stempel med en plan endeflade på højst 50 mm i diameter: a) bøjes mod dens fastgørelsespunkt og ikke har et fremspring på mere end 40 mm, eller b) brækker af, og den tilbageværende del af antennen ikke udviser skarpe eller farlige dele, der berøres af kuglen med en diameter på 100 mm, og ikke har et fremspring på mere end 40 mm.
»3.3.1.

Evaluering af CO2-emissioner og elektrisk energiforbrug Kun for niveau 1A: For hvert samlede antal prøvninger kan der opnås en af følgende tre afgørelser, hvor faktor A sættes til 1.01: i) Familien godkendes, hvis ii) Familien godkendes ikke, hvis iii) Der foretages en anden måling, hvis: hvor: parameter tP1,i, tP2,i, tF1,i, og tF2 tages fra tabel A2/3. Tabel A2/3 Kriterier for godkendelse/ikkegodkendelse af given stikprøvestørrelse GODKENDT IKKEGODKENDT Prøvning (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2 3 1,686 0,438 1,686 0,438 4 1,125 0,425 1,177 0,438 5 0,850 0,401 0,953 0,438 6 0,673 0,370 0,823 0,438 7 0,544 0,335 0,734 0,438 8 0,443 0,299 0,670 0,438 9 0,361 0,263 0,620 0,438 10 0,292 0,226 0,580 0,438 11 0,232 0,190 0,546 0,438 12 0,178 0,153 0,518 0,438 13 0,129 0,116 0,494 0,438 14 0,083 0,078 0,473 0,438 15 0,040 0,038 0,455 0,438 16 0,000 0,000 0,438 0,438«
RÅDETS AFGØRELSE

af 29. april 1999

om udvidelse af Europols mandat til at omfatte bekæmpelse af falskmøntneri og forfalskning af betalingsmidler

(1999/C 149/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -

som henviser til konventionen, udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om oprettelse af en europæisk politienhed (Europol-konventionen)(1), særlig artikel 2, stk. 2, og det bilag til konventionen, der er nævnt i denne artikel;

som henviser til Rådets afgørelse af 3.-4. december 1998 om principielt at pålægge Europol at beskæftige sig med bekæmpelse af falskmøntneri og forfalskning af betalingsmidler, når Europol påbegynder sit virke, hvori Europols Styrelsesråd pålægges at forberede Rådets afgørelse om dette spørgsmål;

som henviser til det forberedende arbejde i Europols Styrelsesråd vedrørende dette spørgsmål, især for så vidt angår de funktionelle, budgetmæssige og personalemæssige konsekvenser for Europol;

som finder, at der er behov for en særskilt afgørelse om de budget- og personalemæssige konsekvenser for Europol;

som tager hensyn til, at det er af væsentlig interesse for Den Europæiske Union og dens medlemsstater at beskytte euroen mod enhver form for falskmøntneri og effektivt at hindre kriminalitet i relation hertil, og

som tager hensyn til og ikke griber ind i Europols, Kommissionens (Enheden for Samordning af Bedrageribekæmpelse (UCLAF)) og Den Europæiske Centralbanks respektive roller -

HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fra det tidspunkt, hvor Europol påbegynder sit virke i overensstemmelse med artikel 45, stk. 4, i Europol-konventionen, udvides Europols mandat til at omfatte bekæmpelse af falskmøntneri og forfalskning af betalingsmidler.

Artikel 2

Med henblik på denne afgørelse forstås ved "falskmøntneri" og "forfalskning af betalingsmidler" de handlinger, der er defineret i artikel 3 i Genève-konventionen af 20. april 1929 om bekæmpelse af falskmøntneri(2), som finder anvendelse på både rede penge og andre betalingsmidler.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter vedtagelsen.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i EF-Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 29. april 1999.

På Rådets vegne

W. MÜLLER

Formand

(1) EFT C 316 af 27.11.1995, s. 1.

(2) Artikel 3 i Genève-konventionen af 20. april 1929 har følgende ordlyd:

"Følgende handlinger skal være strafbare som forbrydelser efter gældende ret:

1. Enhver i bedragerisk hensigt foretaget fremstilling eller forandring af penge, uanset hvilke midler der anvendes;

2. Udgivelse af falske penge i bedragerisk hensigt;

3. Handlinger, hvorved nogen i udgivelseshensigt indbringer falske penge i landet, modtager eller forskaffer sig sådanne penge, vidende om at de er falske;

4. Forsøg på og forsætlig meddelagtighed i disse forbrydelser;

5. Fremstilling, modtagelse eller anskaffelse - alt i bedragerisk hensigt - af redskaber eller andre genstande, som ifølge deres natur er bestemt til fremstilling af falske penge eller forandring af gældende penge."
—

at identificere forskellige former for ungdomsarbejde, kompetencer og metoder, som ungdomsarbejdere og ungdomsledere er fælles om, for derved at udvikle strategier for at fremme kvaliteten og anerkendelsen af ungdomsarbejdet,
—

at Den Europæiske Union efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten (2) den 1. december 2009 har fået kompetence på sportsområdet, der gør det muligt for EU at understøtte, koordinere eller supplere medlemsstaternes tiltag med henblik på at bidrage til at fremme europæiske sportsanliggender samtidig med, at der tages hensyn til sportens særlige karakter, dens strukturer, der er baseret på frivillig aktivitet, og dens sociale og uddannelsesmæssige funktion. Som følge heraf skal sportens europæiske dimension udvikles ved at fremme retfærdighed og åbenhed i sportskonkurrencer og samarbejde mellem de organisationer og myndigheder, der har ansvar for sport, samt ved at beskytte sportsudøvernes, især de yngstes, fysiske og moralske integritet. Samarbejdet med tredjelande og med de relevante internationale organisationer, herunder navnlig Europarådet, skal fremmes;
—

Medlemsstater, der er interesseret i at deltage i en arbejdsgruppes drøftelser, udnævner en ekspert som medlem af arbejdsgruppen. Medlemsstaten sørger for, at eksperten har praktisk erfaring inden for det pågældende område på nationalt plan og er bindeled til de kompetente nationale myndigheder. Kommissionen koordinerer procedurerne for udnævnelse af eksperter. For at sikre sig den ekspertprofil, der passer bedst til det behandlede tema, kan medlemsstaterne om nødvendigt udnævne en ny ekspert hver gang, der er et nyt tema.
f)

at sikre og lette adgangen for alle børn og unge til det demokratiske liv på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan, f.eks. ved at give mere information om mulighederne for deltagelse, ved at motivere dem til at deltage og ved at udvikle eksisterende og nye fora for unges deltagelse, med særlig vægt på unge med færre muligheder og dem, der ikke tilhører organiserede grupper (foreninger, ngo'er osv.),
(2)

at det er nødvendigt at fastlægge praktiske anvisninger for Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters deltagelse i WADA's arbejde og for koordinationen af deres holdning forud for møderne i WADA
4.

at overveje at indføre en årlig europæisk idrætsuge (under hensyntagen til de finansielle og organisatoriske aspekter heri) som et middel til fremme af fysisk aktivitet og deltagelse i idræt på alle planer under hensyn til lignende nationale initiativer og i samarbejde med relevante idrætsorganisationer. En sådan uge bør bygge videre på aktuelle oplysningskampagner ved at udnytte erfaringerne herfra og ved at tilføre dem merværdi og bør tage udgangspunkt i relevante projekter finansieret via den forberedende foranstaltning for 2009 inden for idræt samt resultaterne af projekter finansieret via indkaldelsen af forslag under den forberedende foranstaltning for 2012 vedrørende oplysning om idræt.
46.

at undersøge mulighederne for, at ungdomsinformations- og rådgivningstjenester henvender sig målrettet til unge med migrantbaggrund for at levere skræddersyet og innovativ information og rådgivning under anvendelse af personlige møder og onlinemetoder
2.

at fremme styrkelse af evidensgrundlaget for sport, især ved at støtte de nationale bestræbelser på at udvikle Sport Satellite Accounts på grundlag af tidligere arbejde på dette område og udveksling af bedste praksis på EU-plan for empirisk at måle sportens bidrag til økonomisk vækst og til at sikre og udvide beskæftigelsen i Europa — kortlægningen af centrale databehov for udformningen af sportspolitikker i Europa, såsom deltagelse i sport, og efterfølgende arbejde hen imod indsamling og formidling af sportsdata fra hele EU på disse områder — iværksættelsen og udbredelsen af EU-undersøgelser såsom Eurobarometer og undersøgelser i overensstemmelse med de af Rådet fastlagte politiske prioriteter for sport og ved at medtage sport i eksisterende Eurostatundersøgelser.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 271/5

Administrativ aftale med Europarådet om tredjemands brug af det europæiske logo

2012/C 271/04

1. Hovedprincip

Enhver fysisk eller juridisk person (»bruger«) har lov til at bruge det europæiske logo eller ethvert af dets elementer, dog på følgende betingelser.

2. Betingelser for brug af logoet

Det er tilladt at bruge det europæiske logo og/eller ethvert af dets elementer, uanset om det bruges til et nonprofitformål eller et kommercielt formål, medmindre

a) der ved brugen af logoet skabes det forkerte indtryk eller den fejlagtige antagelse, at der er en forbindelse mellem brugeren og en eller flere af Den Europæiske Unions eller Europarådets institutioner, organer, kontorer eller agenturer

b) brugen af logoet giver offentligheden det fejlagtige indtryk, at brugeren modtager støtte fra, sponsoreres af eller er godkendt af nogen af Den Europæiske Unions eller Europarådets institutioner, organer, kontorer eller agenturer

c) logoet bruges i forbindelse med mål eller aktiviteter, som er uforenelige med Den Europæiske Unions eller Europarådets mål og principper, eller som på anden vis vil være ulovlige.

3. Varemærker og spørgsmål i forbindelse hermed

Tilladelsen til at bruge det europæiske logo på de ovennævnte betingelser indebærer ikke en tilladelse til at lade logoet eller en efterligning heraf registrere som et varemærke eller nogen anden intellektuel ejendomsret. Europa-Kommissionen og Europarådet vil fortsat i overensstemmelse med gældende ret føre kontrol med ansøgninger om registrering af det europæiske logo eller dele heraf som (dele af) intellektuelle ejendomsrettigheder.

4. Juridisk ansvar

Enhver, der ønsker at bruge det europæiske logo eller dele deraf, gør det på eget ansvar. Brugerne hæfter for ethvert misbrug og enhver skade, brugen af logoet måtte forårsage, efter de love i medlemsstater eller tredjelande, som de er underlagt.

5. Retten til at retsforfølge ethvert misbrug

Kommissionen forbeholder sig ret til på eget initiativ eller på Europarådets anmodning at retsforfølge:

— enhver brug af logoet, der ikke stemmer overens med de i denne aftale fastsatte betingelser, eller
3.

ERINDRER OM Rådets konklusioner af 16. maj 2013 om maksimal udnyttelse af ungdomspolitikkens potentiale i håndteringen af målene for Europa 2020-strategien (1), hvori Rådet inden for de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 2010-2018 besluttede at udvikle en arbejdsplan på mellemlang sigt, som kan være retningsgivende for arbejdet inden for ungdomspolitik og ungdomsrelateret politik som reaktion på de aktuelle ungdomstemaer og tendenser og ungdomsrelaterede temaer og tendenser, og som kan belyse relevante områder med mulighed for koordinering og samarbejde mellem uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker med henblik på at sikre et ungdomspolitisk input til det europæiske semester
17.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL: — at samarbejde med medlemsstaterne om gennemførelsen af denne arbejdsplan, navnlig med hensyn til de output, som er beskrevet i bilag I — at informere medlemsstaterne om igangværende eller planlagte initiativer på andre EU-politikområder, som har indvirkning på sport, og om udviklingen med hensyn hertil i Kommissionen — at støtte medlemsstaterne og andre relevante aktører i samarbejdet inden for den ramme, der fastlægges i denne resolution, navnlig ved — at undersøge måder til at fremme den bredest mulige deltagelse af medlemsstaterne og eksperter og invitere repræsentanter fra sportsbevægelsen og andre interessenter til at deltage i de i bilag I anførte arbejdsstrukturer, idet der sikres et stærkt og sammenhængende niveau af repræsentativitet — hvor dette er relevant, at nedsætte grupper af eksperter med et højt niveau af relevant ekspertise samt andre former for støtte til fremme af udveksling af synspunkter og peerlæring samt opbygning af viden (f.eks. undersøgelser) — fremme den strukturerede dialog om sport, herunder årlig afholdelse af et EU-sportsforum, der samler alle de vigtigste interessenter på sportens forskellige niveauer — anvende de finansielle ressourcer i programmet Erasmus+ og andre relevante EU-programmer til at støtte de prioriterede emner og tilsvarende centrale spørgsmål, der fastsættes i denne arbejdsplan — inden november 2016 at vedtage en rapport om arbejdsplanens gennemførelse og relevans på grundlag af frivillige bidrag fra medlemsstaterne. Denne rapport skal danne grundlag for udarbejdelsen af en eventuel EU-arbejdsplan i første halvår af 2017. — at offentliggøre de output, der er opnået i arbejdsstrukturerne, hvis det er relevant;
12.

for at øge den strukturerede dialogs opsøgende arbejde bør de nationale arbejdsgrupper med bistand fra ungdomsforskere og ungdomsarbejdere og om nødvendigt i samråd med lokale og regionale myndigheder bestræbe sig på at sikre aktiv inddragelse af unge, herunder dem, som ikke tidligere har deltaget i den strukturerede dialog. Ungdomsinformationsnetværk og netværk for ungdomsarbejde kan opfordres til at støtte de nationale arbejdsgrupper i deres indsats for at nå flere unge, hvor det er hensigtsmæssigt
Øget social inklusion af alle unge under hensyn til de grundlæggende europæiske værdier

Håndbog for gennemførelsen

Kommissionens undersøgelse af kvalitetssystemer og rammer inden for ungdomsarbejde i Den Europæiske Union

Unges fundamentale livsfærdigheder og kompetencer i et forskelligartet, sammenkoblet og inklusivt Europa til aktiv deltagelse i samfund og arbejdsliv.

Demokrati, unge og sport — tværsektorielle tilgange for unges aktive deltagelse og engagement i samfundslivet og demokratiet gennem sport.

Seminar for politiske beslutningstagere på området unge og sport

Prioritet C:

Peerlæring blandt medlemsstater og Kommissionen/generaldirektører Ungdomsarbejde som et anerkendt redskab med merværdi for tværsektorielt samarbejde til støtte for unges overgang til voksenliv og arbejdslivet.

Andet halvår af 2017 Rapport om bedste praksis og henstillinger vedrørende ungdomsarbejde som et anerkendt redskab med merværdi for tværsektorielt samarbejde til støtte for unges overgang til voksenliv og arbejdslivet.
1.

Den forenklede 18-månedersarkitektur inden for rammerne af formandskabstrioens samarbejde om struktureret dialog bør bibeholdes og videreudvikles for at sikre den overordnede tematiske prioritets kontinuitet og muliggøre bedre tidsplanlægning for de nationale arbejdsgrupper under høringer med unge.
10.

de væsentligste strukturer i EU's strukturerede dialog om sport er: — EU-sportsforummet som en vigtig platform for struktureret dialog mellem de europæiske institutioner og interessenterne på sportsområdet med det hovedformål at gøre status over de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre EU's dagsorden for sport, og indhente interessenters synspunkter om igangværende, planlagte eller mulige fremtidige aktiviteter — EU's strukturerede dialog på højt plan om sport i tilknytning til en samling i EU-Rådet for at give EU's ministre med ansvar for sport mulighed for at mødes med de øverste repræsentanter for sportsbevægelsen, de europæiske institutioner og andre relevante interessenter på sportsområdet — EU's strukturerede dialog om sport på operationelt niveau i tilknytning til et møde mellem sportsdirektører i EU eller andre uformelle arrangementer under formandskabet som en lejlighed for sportsdirektører i EU til at mødes med højtstående repræsentanter og repræsentanter på højt niveau for den internationale sportsbevægelse og andre relevante interessenter på sportsområdet;