I 
 
 
(Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk)  
    
Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for 
Europa (UN/ECE) — Ensartede vilkår for godkendelse af motorer med 
kompressionstænding, naturgasdrevne motorer samt motorer med styret 
tænding, som benytter autogas, og køretøjer udstyret med motorer med 
kompressionstænding, naturgasdrevne motorer og motorer med 
programmeret tænding, som benytter autogas, hvad angår emission af 
forurenende stoffer 
     
Revision 3
 
Omfattende:  
Ændringsserie 01 - Trådt i kraft: 14. maj 1990 Ændringsserie 02 - Trådt i kraft: 30. december 1992 Berigtigelse 1 til ændringsserie 02 i henhold til "Depositary Notification      C.N.232.1992.TREATIES-32" af 11. september 1992 Berigtigelse 2 til ændringsserie 02 i henhold til "Depositary Notification      C.N.353.1995.TREATIES-72" af 13. november 1995 Berigtigelse 1 til ændring 2 (Erratum - kun på engelsk) Supplement 1 til ændringsserie 02 - Trådt i kraft: 18. maj 1996 Supplement 2 til ændringsserie 02 - Trådt i kraft: 28. august 1996 Berigtigelse 1 til supplement 1 til ændringsserie 02 i henhold til "Depositary Notification      C.N.426.1997.TREATIES-96" af 21. november 1997 Berigtigelse 2 til supplement 1 til ændringsserie 02 i henhold til "Depositary Notification      C.N.272.1999.TREATIES-2" af 12. april 1999 Berigtigelse 1 til supplement 2 til ændringsserie 02 i henhold til "Depositary Notification      C.N.271.1999.TREATIES-1" af 12. april 1999 Ændringsserie 03 - Trådt i kraft: 27. december 2001 Ændringsserie 04 - Trådt i kraft: 31. januar 2003  
 
 
  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/1
1. ANVENDELSESOMRÅDE 
 
Dette regulativ gælder for emissionen af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding, naturgasdrevne motorer samt motorer med styret tænding, som benytter autogas, som anvendes til at drive køretøjer med nominelle hastigheder på over 25 km/h tilhørende klasserne M1 1 / M1 med en totalmasse på over 3,5 ton og M
2, M 3, N 1, N 2 og N 3. 
 2. DEFINITIONER OG FORKORTELSER  
I dette regulativ forstås ved: 
 2.1. "prøvningscyklus
": en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en 
bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (ESC-test) og i ikke-stationær funktionsmåde (ETC- og ELR-test). 
 2.2. "godkendelse af en motor (motorfamilie)
": godkendelse af en motor (motortype) 
hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende gasser og partikler. 
 2.3. "dieselmotor
": en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet. 
 "gasmotor
": en motor, som anvender naturgas (NG) eller autogas (LPG) som 
brændstof. 
 2.4. "motortype
": en motorkategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i 
bilag 1 til dette direktiv angivne specifikationer. 
 2.5. "motorfamilie
": en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres 
konstruktion, således som den er defineret i bilag 1, tillæg 2, til dette direktiv, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle medlemmer af motorfamilien skal opfylde de pågældende emissionsgrænseværdier. 
 2.6. "stammotor
", en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens 
emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie. 
 2.7. "forurenende luftarter
": carbonmonoxid, carbonhydrider (idet der antages et kul-
brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH3O0,5 for ethanoldrevne dieselmotorer), carbonhydrider bortset fra methan (idet der antages et antages et kul-
                    
 
1 Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers 
konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2) 
2 / Motorer, der anvendes i motorkøretøjer af klasse N 1 , N 2  og M 2 , 
godkendes ikke i henhold til dette regulativ, hvis disse køretøjer godkendes i henhold til regulativ 83. L 375/2 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH3O2,93 for NG) methan, 
(idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider, idet sidstnævnte udtrykkes som nitrogendioxidækvivalenter (NO2).  
 
"forurenende partikler
": materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet 
filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft, således at 
temperaturen ikke er over 325 K (52°C). 
 2.8. "røg
": partikler, som føres med i udstødningsstrømmen fra en dieselmotor, og som 
absorberer, reflekterer eller bryder lys. 
 2.9. "nettoeffekt
": effekten i ECE kW bestemt på prøvestanden ved enden af 
krumtapakslen eller tilsvarende del, målt efter metoden til måling af effekten som anført i regulativ nr. 24. 
 2.10. "angiven maksimaleffekt 
(P max)": den maksimale effekt i "kW EF" (nettoeffekt), som 
angivet af fabrikanten i ansøgningen om typegodkendelse. 
 2.11. "procent belastning
": den brøkdel, som udgøres af det størst mulige drejningsmoment 
ved en bestemt motorhastighed. 
 2.12.  "ESC-test
": en prøvningscyklus bestående af 13 stationære testforløb, der skal 
gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette bilag. 
 2.13.  "ELR-test
": en prøvningscyklus bestående af en sekvens af belastningstrin med 
konstant motorhastighed, der skal gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette regulativ. 
 2.14.  "ETC-test
": en prøvningscyklus bestående af 1 800 ikke-stationære sekvenser, som 
sekund for sekund går over i hinanden og gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette regulativ. 
 2.15.  "motorens arbejdshastighedsområde
": det motorhastighedsområde, der er det oftest 
anvendte mellem lav og høj hastighed som fastlagt i bilag 4 til dette regulativ. 
 2.16.  "lav hastighed (n
lo)": den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af den 
angivne maksimaleffekt. 
 2.17.  "høj hastighed (n
hi)": den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den 
angivne maksimaleffekt. 
 2.18.  "motorhastighed A, B og C
": de prøvehastigheder i motorens arbejdshastighedsområde, 
som skal anvendes til ESC-test og ELR-test som fastlagt i bilag 4, tillæg 1, til dette regulativ. 
 2.19.  "kontrolområde
": området med motorhastighed mellem A og C og belastning mellem 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/3
25 og 100 %. 
 
2.20.  "referencehastighed (n ref)": den 100 % hastighedsværdi, som anvendes til 
denormalisering af de relative hastighedsværdier i ETC-testen som angivet i bilag 4, tillæg 2, til dette regulativ. 
 2.21.  "opacimeter
": et instrument, der er konstrueret til at måle røgpartiklers røgtæthed 
(opacitet) ved lysekstinktionsprincippet. 
 2.22.  "naturgasområde
": et af områderne H eller L som defineret i Europæisk standard EN 
437, dateret november 1993. 
 2.23.  "selvtilpasningsevne
": en motors evne til at holde luft/brændstofforholdet konstant. 
 2.24.  "rekalibrering
": en finjustering af en naturgasdrevet motor med det formål at give den 
samme præstationer (effekt, brændstofforbrug) i et andet naturgasområde. 
 2.25. "Wobbe-indeks (nedre Wl eller øvre Wu)
": forholdet mellem den ækvivalente 
brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser: 
  2.26. "λ-forskydningsfaktor (Sλ)", et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets 
nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficienten λ, hvis motoren drives med en gas af anden sammensætning end ren methan (vedrørende beregningen af Sλ, se bilag 8). 
 2.27. "EEV
": mere miljøvenlige køretøjer, dvs. en type køretøjer, der drives af en motor, der 
overholder de fakultative emissionsgrænseværdier i række C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ. 
 2.28. "manipulationsanordning
": enhver anordning, som måler, registrerer eller reagerer på 
driftsvariabler (f.eks. køretøjets hastighed, motorhastigheden, det gear, der køres i, temperaturen, vakuum i indsugningsmanifolden eller enhver anden parameter) med henblik på at aktivere, modulere, forsinke eller deaktivere driften af en del af emissionsbegrænsningssystemet, og som derved reducerer dets effektivitet under betingelser, som man med rimelighed kan forvente at komme ud for under køretøjets normale drifts- og brugsforhold, medmindre anvendelsen af en sådan anordning i stort omfang er medtaget i den anvendte prøvecyklus med henblik på emissionscertificering. 
 2.29. "hjælpekontrolanordning
": et system, en funktion eller en kontrolstrategi, som 
anvendes til beskyttelse af motoren og/eller dennes aggregater mod driftsforhold, som gas air gas / X H W ρ ρ =L 375/4 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
kunne medføre motorskade eller -stilstand, eller som anvendes til at lette motorstart. 
En hjælpekontrolanordning kan også være en strategi eller foranstaltning, for hvilken det er påvist, at der ikke er tale om en manipulationsanordning. 
 2.30. "irrationel emissionsbegrænsningsstrategi
": enhver strategi eller foranstaltning, som 
resulterer i en nedsættelse af effektiviteten af emissionsbegrænsningssystemet under normal kørsel til under det niveau, der er forventet ved den anvendte emissionsprøve. 
 
 
Figur 1
: Detaljeret beskrivelse af prøvecyklusserne 
  
2.31. Symboler og forkortelser  2.31.1.  Symboler for testparametre 
 
Symbol
 Enhed Udtryk 
A P m² Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde  
A T m² Udstødningsrørets tværsnitsareal  
CE E  - Virkningsgrad for ethan  
CE M - Virkningsgrad for methan  
C1 - Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom  
conc ppm/% vol.  Indeks, som angiver koncentration  
D 0 m³/s PDP-kalibreringskurvens skæring med ordinataksen  
DF - Fortyndingsfaktor (Dilution Factor)  
D - Konstant i Bessel-funktionen  
E - Konstant i Bessel-funktionen  
E Z g/kWh Interpoleret værdi af NO x-emissionen i 
kontrolpunktet  
f a - Laboratoriets atmosfærefaktor  
f c s-1 Bessel-filterets afskæringsfrekvens  70 % 
af Pmax  50 % af P
max  
Kontrol-område 
Motorhastighed Nettoeffekt (% af netto P max  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/5
Symbol Enhed Udtryk 
F FH  - Brændstofspecifik faktor til omregning af 
koncentration fra tør til våd 
F S  - Støkiometrisk koefficient  
G AIRW
 kg/h Massestrøm af indsugningsluft, våd basis  
G AIRD
 kg/h Massestrøm af indsugningsluft, tør basis  
G DILW
 kg/h Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis  
G EDFW
 kg/h Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, 
våd basis 
G EXHW
 kg/h Massestrøm af udstødningsgas, våd basis  
G FUEL
 kg/h Massestrøm af brændstof  
G TOTW
 kg/h Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis  
H MJ/m³ Brændværdi  
H REF  g/kg Referenceværdi af absolut fugtighed (10,71g/kg)  
H a g/kg Indsugningsluftens absolutte fugtindhold  
H d g/kg Absolut fugtindhold i fortyndingsluft  
HTCRA
Tmol/mol Brint-kulstofforhold  
I - Indeks, som angiver den pågældende 
prøvningssekvens  
K - Bessel-konstant  
K m-1 Lysabsorptionskoefficient  
K H,D - Fugtighedskorrektionsfaktor for NO x for 
dieselmotorer  
K H,G - Fugtighedskorrektionsfaktor for NO x for gasmotorer  
K V  CFV-kalibreringsfunktion  
K W,a - Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd 
basis 
K W,d - Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd 
basis 
K W,e - Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra 
tør til våd basis  
K W,r - Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra 
tør til våd basis  
L % Drejningsmoment angivet som procent af største 
drejningsmoment for testmotoren  
L a m Effektiv lysvejlængde  
M  PDP-kalibreringskurvens hældning  
Mass g/h eller g Indeks, som angiver massestrøm af emissioner  L 375/6 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Symbol Enhed Udtryk 
M DIL kg Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem 
filtre til udtagning af partikelprøver  
M d mg Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft  
M f mg Masse af opsamlede partikler  
M f,p mg Masse af opsamlede partikler på hovedfilter  
M f,b mg Masse af opsamlede partikler på back-up filter  
M SAM kg Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve  
M
SEC kg Masse af sekundær fortyndingsluft  
M TOTW kg Samlet CVS-masse (våd basis) i løbet af prøvecyklussen  
M
TOTW,i kg Øjeblikkelig CVS-masse, våd basis  
N % Røgtæthed (opacitet)  
N P - Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af 
cyklussen 
N P,i - Omdrejninger af PDP i et tidsinterval  
N min-1 Motorhastighed  
n P s-1 PDP-hastighed  
n hi min-1 Høj motorhastighed  
n lo min-1 Lav motorhastighed  
n ref min-1 Referencemotorhastighed for ETC-test  
p a kPa Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft  
p A kPa Absolut tryk  
p B kPa Totalt atmosfæretryk  
p d kPa Mætningsdamptryk af fortyndingsluft  
p s kPa Tørt atmosfæretryk  
p 1 kPa Trykfald ved pumpeindgang  
P(a) kW Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret under test  
P(b) kW Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret under test  
P(n) kW Nettoeffekt, ukorrigeret  
P(m) kW Effekt, målt i prøvebænk  
Ω - Bessel-konstant  
Q
s m³/s CVS-volumenhastighed  
q - Fortyndingsforhold  
r - Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde 
og udstødningsrør  
R a % Indsugningsluftens relative fugtighed  
R d % Fortyndingsluftens relative fugtighed  
R f - FID-responsfaktor  
ρ kg/m³ Densitet 
S kW Indstilling af dynamometer  
S i m-1 Øjeblikkelig røgtæthed  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/7
Symbol Enhed Udtryk 
S λ - λ-forskydningsfaktor  
T K Absolut temperatur  
T a K Absolut temperatur af indsugningsluft  
t s Måletid 
t e s Elektrisk responstid  
t f s Filterresponstid for Bessel-funktion  
t p s Fysisk responstid  
∆t s Tidsrum mellem på hinanden følgende 
røgtæthedsbestemmelser (= l/prøveudtagningshastighed)  
∆t
i s Tidsinterval for øjeblikkelig CFV-strøm  
τ % Røgtransmissionsfaktor 
V 0 m³/omdr. PDP-volumenhastighed ved faktiske omstændigheder
W - Wobbe-indeks  
W act kWh Faktisk arbejde udført under ETC-prøvecyklus  
W ref kWh Referencearbejde udført under ETC-prøvecyklus  
WF - Vægtningsfaktor  
WF E - Effektiv vægtningsfaktor  
X 0 m³/omdr. Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system 
Y
i m-1 1 s Bessel-gennemsnit af røgtæthed  
  L 375/8 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.31.2. Symboler for kemiske komponenter 
 
CH 4 Methan 
C 2H 6 
C 2H 5OH Ethan Ethanol 
C
3H 8 Propan 
CO Carbonmonoxid  
DOP Dioctylphtalat  
CO 2 Carbondioxid  
HC Carbonhydrider  
NMHC Andre carbonhydrider end methan  
NOx Nitrogenoxider  
NO Nitrogenmonoxid  
NO 2 Nitrogendioxid  
PT Partikler 
 2.31.3. Forkortelser  
CFV Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)  
CLD Kemiluminescensdetektor  
ELR Europæisk belastningsresponstest  
ESC Europæisk stationær cyklus  
ETC Europæisk ikke-stationær cyklus  
FID Flammeiondetektor  
GC Gaskromatograf  
HCLD Opvarmet kemiluminescensdetektor  
HFID Opvarmet flammeiondetektor  
LPG Autogas 
NDIR Ikke-dispersiv infrarødanalysator  
NG Naturgas 
NMC Non-Methan Afskæring  
 
 
3. ANSØGNING OM GODKENDELSE  3.1. Ansøgning om godkendelse af en motor som en separat teknisk enhed
 
 3.1.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype med hensyn til dennes niveau for 
emission af forurenende luftarter og partikler indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant. 
 3.1.2. Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af de krævede dokumenter i tre 
eksemplarer: Den skal som minimum indeholde motorens hovedspecifikationer, jf. bilag 1 til dette regulativ. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/9
3.1.3. En motor, som er i overensstemmelse med motortypespecifikationerne i bilag 1, 
stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 
beskrevne prøvninger. 
 3.2. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype, hvad angår dennes motor
 
 3.2.1. Ansøgning om godkendelse af et køretøj med hensyn til dettes emission af 
forurenende luftarter og partikler fra motoren indgives af køretøjets fabrikant eller en godkendt repræsentant. 
 3.2.2. Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af de krævede dokumenter i tre 
eksemplarer. Den skal som minimum indeholde: 
 3.2.2.1. Motorens hovedspecifikationer, jf. bilag 1.  3.2.2.2. Motorens hovedspecifikationer, jf. bilag 1.  3.2.2.3. Et eksemplar af oplysningsskemaet (model i bilag 2A) for den monterede motortype.  3.3. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor
 
 3.3.1. Ansøgning om godkendelse af et køretøj hvad angår emissionen af forurenende 
luftarter og partikler fra køretøjets godkendte dieselmotor eller -motorfamilie og hvad angår emissionen af forurenende luftarter fra køretøjets godkendte gasmotor eller -motorfamilie skal indgives af køretøjets fabrikant eller en godkendt repræsentant. 
 3.3.2. Den skal vedlægges de krævede dokumenter i tre eksemplarer samt følgende 
oplysninger: 
 3.3.2.1. en beskrivelse af køretøjstypen og af motorrelaterede køretøjsdele med angivelse af 
alle oplysninger anført i bilag 1 til dette direktiv, for så vidt de er relevante, og en kopi af oplysningsskemaet for typegodkendelsesattesten (bilag 2A) for den motor eller motorfamilie, som er monteret i køretøjstypen, som separat enhed. 
 4. GODKENDELSE  4.1. Brændstofuafhængig godkendelse
 
  Brændstofuafhængig godkendelse meddeles under følgende forudsætninger:  4.1.1. For diesel-brændstof: hvis motoren eller køretøjet i henhold til punkt 3.1, 3.2 eller 3.3 
i dette regulativ opfylder forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 nedenfor om det i bilag 5 til dette regulativ specificerede referencebrændstof, meddeles der godkendelse for denne motor eller dette køretøj.  
 L 375/10 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
4.1.2. For naturgas skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver 
brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For 
naturgas er der sædvanligvis to typer brændstof med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og λ-forskydningsfaktor (Sλ). Formler til beregning af Wobbe-indeks og Sλ er givet i punkt 2.25 og 2.26. Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gas, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gas. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ. 
  Stammotoren skal opfylde kravene i dette direktiv vedrørende referencebrændstofferne 
GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 6, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to tester. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal motoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 
 4.1.2.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof (brændstof 3), 
hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne test kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse. 
 4.1.3. For motorer, som drives af naturgas og er selvtilpassende dels inden for H-
gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en kontakt, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 6 for hvert område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal motoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 
 4.1.3.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 
(brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse. 
 4.1.4. For naturgasdrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet 
"r" som følger: 
 
   emissionsresultaterne for referencebrændstof 2 
r=  -----------------------------------------------  
   emissionsresultaterne for referencebrændstof 1 3 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionra =
   emissionsresultaterne for referencebrændstof 2 r=  -----------------------------------------------
 
   emissionsresultaterne for referencebrændstof 1 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/11
 
    eller 
  og 
 
 
4.1.5. For LPG skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver 
brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstof A og B som foreskrevet i bilag 7, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Dog tillades én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling efter skift af brændstof. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 
 4.1.5.1. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet "r" som følger: 
 
 4.2. Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse
 
  Brændstofbegrænset godkendelse vil være underkastet følgende krav:  4.2.1.  Godkendelse hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-området eller L-området 
  Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 6 
for det pågældende område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag 4. 
 4.2.1.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 
(brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et 1 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionr =
3 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionra =
"A fuel referenceon result emissionB fuel referenceon result emissionr=3 fuel reference on result emission1 fuel reference on result emissionrb =   emissionsresultaterne for referencebrændstof 2 
ra=  ----------------------------------------------    emissionsresultaterne for referencebrændstof 3 
   emissionsresultaterne for referencebrændstof 1 rb= -----------------------------------------------    emissionsresultaterne for referencebrændstof 3 
   emissionsresultaterne for referencebrændstof B r= -----------------------------------------------    emissionsresultaterne for referencebrændstof A L 375/12 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for 
vurderingen af produktionens overensstemmelse. 
 4.2.1.2. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet "r" som følger:  
  eller 
  
  og 
  
 
  4.2.1.3. Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11.), 
som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt til. 
 4.2.2. Godkendelse, hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på 
naturgas eller LPG og er indstillet til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning 
 4.2.2.1. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne GR og G25 
for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag 7. 
  Mellem prøvningerne er finindstilling af brændstofsystemet tilladt. 
Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt. 
 4.2.2.2. Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på enten referencebrændstofferne 
GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23, i hvilket tilfælde godkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området eller L-området. 
 4.2.2.3. Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), 
som angiver, hvilken gassammensætning motoren er kalibreret til. 3 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionra =
3 fuel reference on result emission1 fuel reference on result emissionrb =1 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionr =   emissionsresultaterne for referencebrændstof 2 
r= ----------------------------------------------    emissionsresultaterne for referencebrændstof 1 
   emissionsresultaterne for referencebrændstof 2 ra=-----------------------------------------------    emissionsresultaterne for referencebrændstof 3 
   emissionsresultaterne for referencebrændstof 1 ra= -----------------------------------------------    emissionsresultaterne for referencebrændstof 3 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/13
GODKENDELSE AF NATURGASDREVNE MOTORER 
 
 Punkt 4.1 
Meddelelse af 
brændstofuafhæ
ngig 
godkendelse  Antal prøvninger  Beregning af "r"  Punkt 4,2 
MEDDELELSE AF 
BRÆNDSTOFBEGR ÆNSET GODKENDELSE Antal prøvninger  Beregning af "r"  
Jf. punkt 
4.1.2 
Naturgasdr
evet 
motor, 
som kan 
tilpasses 
enhver 
brændstof-
sammensæ
tning  GR (1) og G25 
(2) 
på fabrikantens 
begæring kan 
motoren afprøves 
på yderligere et 
brændstof af 
handelskvalitet 
(brændstof 3), 
hvis S λ  = 0,89 – 
1,19  2 
 
(maks. 3)  (GR) 1 brændstof(G25) 2 brændstof
r = 
og, hvis afprøvet med et yderligere 
brændstof  
 
) 3brændstof(G25) 2 brændstof
ra
( litet handelskvaaf= 
samt 
) b eller (G23 3 brændstof(GR) 1 b
rb
litet handelskva rændstofafrændstof
=
    
Jf. punkt 
4.1.3 
Naturgasdr
evet 
motor, 
som er 
selvtilpass
ende og 
kan 
omstilles 
vha. 
omskifter  GR (1) og G23 
(3) for H 
samt  
G25 (2) og G23 
(3) for L 
på fabrikantens 
begæring kan 
motoren afprøves 
på et brændstof 
af handelskvalitet 
(3) i stedet for 
G23, hvis S λ  = 
0,89 – 1,19  2 for H-gasområdet 
og 
2 for L-gasområdet 
ved respektive 
omskifterpositioner 
 
4 
 ) e (G23 3 brændstofrb(GR)  1  brændstof
lskvalitet tofafhande llerbrænds=o
g 
 
) e (G23 3(G25) 2 brændstofra
dskvalitet tofafmarke llerbrænds brændstof=    
Jf. punkt 
4.2.1 
Naturgasdr
evet motor 
konstrueret 
til at køre 
på H-gas 
eller L-gas     
GR (1) og G23 (3) for H  
eller  
G25 (2) og G23 (3) for 
L 
på fabrikantens 
begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i 
stedet for G23, hvis S
λ  = 
0,89 – 1,19  2 for H-gasområdet 
eller 
2 for L-gasområdet 
 
2 fuel) market or (G23 3 fuel(GR) 1 fuelrb =
  
for H-området 
 
 
eller 
 
fuel) market or (G23 3 fuel(G25) 2 fuelra =
  
   
for L-området    brændstof 1 (GR) 
rb=---------------- 
   brændstof 3 (G23 eller 
brændstof af markedskvalitet) 
   brændstof 2 (G25) rb=---------------- 
   brændstof 3 (G23 eller 
brændstof af markedskvalitet) L 375/14 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Jf. punkt 
4.2.2 
Naturgasdr
evet motor 
konstrueret 
til at køre 
på en 
bestemt 
brændstof-
sammensæ
tning 
    GR (1) og G25 (2), 
mellem testene er 
finjustering tilladt 
 
på fabrikantens 
begæring kan motoren 
afprøves på 
GR (1) og G23 (3) for H  
eller 
G25 (2) og G23 (3) for 
L  2 
eller 
2 for H-gasområdet 
eller 
2 for L-gasområdet 
 
2  
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/15
GODKENDELSE AF AUTOGASDREVNE MOTORER 
 
 Punkt 4.1 
Meddelelse af 
brændstofuafhængig 
godkendelse  Antal 
prøvninger  Beregning af "r"  Punkt 4,2 
Meddelelse af 
brændstofbegrænset 
godkendelse  Antal 
prøvningerBeregning 
af "r" 
 
Jf. 
punkt 4.1.5 
Autogasdreve
t motor, som 
kan tilpasses 
enhver 
brændstof-
sammensætni
ng 
 brændstof A og 
brændstof B 2 
A fuelB fuel
r =    
 
Jf. 
punkt 4.2.2 
Autogasdreve
t motor 
konstrueret til 
at køre på én 
bestemt 
brændstof-
sammensætni
ng 
   
 
brændstof A og brændstof B, 
mellem testene er finjustering 
tilladt 
 2  
 
" 
 
 
 
    brændstof B 
r= -----------    brændstof A L 375/16 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
4.3. Godkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra 
udstødningen  
 
4.3.1. Bortset fra i det punkt 4.3.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor 
uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.2.2 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.1 eller 4.2), som stammotoren er godkendt til. 
 4.3.2. Sekundær testmotor   Såfremt den typegodkendende myndighed finder, at den indgivne ansøgning om 
typegodkendelse af en motor eller af et køretøj hvad angår motoren med hensyn til den valgte stammotor ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i bilag I, tillæg 1, til regulativet, kan den godkendende myndighed vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor. 
 4.4. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i 
øjeblikket 04, svarende til ændringsserie 04) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele en anden motortype eller køretøjstype det samme nummer. 
 4.5. De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om 
meddelelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller køretøjstype eller fuldstændigt produktionsophør af en motortype eller køretøjstype i henhold til dette regulativ ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives. 
 4.6. På motorer, der er i overensstemmelse med en motortype godkendt i henhold til dette 
regulativ, eller på køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der skal på et synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende: 
 4.6.1. en cirkel, som omslutter bogstavet ”E” efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, 
som har meddelt godkendelse; 3
/ 
                     
3 / 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene,  5  f o r  S v e r i g e ,  6  f o r  B e l g i e n ,  7  f o r  U n g a r n ,  
8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 1 1  f o r  D e t  F o r e n e d e  K o n g e r i g e ,  1 2  f o r  
Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for 
Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation,  2 3  f o r  G r æ k e n l a n d ,  2 4  f o r  I r l a n d ,  2 5  f o r  
Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-  
Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 
(ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for 
Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive 
ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/17
 
4.6.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet "R", en bindestreg og 
godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1. 
 4.6.3. Godkendelsesmærket skal efter bogstavet "R" indeholde endnu et bogstav, der 
angiver, for hvilke emissionsgrænseværdier godkendelsen er udstedt. For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række A i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet "R" af romertallet "I". For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række B1 i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet "R" af romertallet "II". For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række B2 i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet "R" af romertallet "III". For godkendelser udstedt med angivelse af overensstemmelse med grænseværdierne i række C i de relevante tabeller i punkt 5.2.1 efterfølges bogstavet "R" af romertallet "IV".   
 4.6.3.1. For naturgasdrevne motorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret 
for staten være angivet et symbol, der angiver, for hvilken type gas, godkendelsen er udstedt. Der mærkes på følgende måde: 
 4.6.3.1.1. "H" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området;  4.6.3.1.2. "L" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området;  4.6.3.1.3. "HL" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-
området; 
 4.6.3.1.4. "Ht" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i 
H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem; 
 4.6.3.1.5. "Lt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i 
L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem; 
 4.6.3.1.6. "HLt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i 
enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem. 
 4.7. Hvis køretøjet eller motoren er i overensstemmelse med en type, der i henhold til et 
eller flere regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, 
                                                                  
 
Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. Efte r f ø l g e n d e  n u m r e  t i l d e l e s  a n d r e  s t a t e r  i  d e n  
kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for 
hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig 
anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelt e  n u m r e  m e d d e l e s  a f  
FN's generalsekretær til de kontraherende parter.  L 375/18 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
der har godkendt motoren i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at 
gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.6.1 I så fald anbringes regulativets nummer og godkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.6.1. 
 4.8. Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, 
fabrikanten har anbragt på den godkendte type. 
 4.9. I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes placering.  4.10. En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket 
være forsynet med: 
 4.10.1. motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke  4.10.2. fabrikantens handelsbeskrivelse.  4.11. Mærkater   For NG- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder 
følgende mærker anvendelse: 
 4.11.1. Indhold   Der skal gives følgende oplysninger:   I det i punkt 4.2.1.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være "MÅ KUN 
ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET". I givet fald erstattes "H" af "L". 
  I det i punkt 4.2.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. "MÅ KUN 
ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION....." og "MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION ....". Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 6 eller 7 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant. 
  Bogstaverne og tallene skal være mindst 4mm høje.   Bemærk:   Hvis pladsmangel forhindrer en sådan mærkning, kan der anvendes en forenklet kode. 
I så tilfælde skal forklarende noter indeholdende samtlige ovennævnte oplysninger være lettilgængelige for den person, der fylder brændstoftanken eller vedligeholder eller reparerer motoren og dens tilbehør, samt for de berørte myndigheder. Placeringen og indholdet af disse forklarende noter fastlægges ved aftale mellem fabrikanten og den godkendende myndighed. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/19
 
4.11.2. Egenskaber   Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og 
bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes uden at de ødelægges eller gøres ulæselige.  
 4.11.3. Anbringelse   Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens 
normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er let læselige for en gennemsnitsbruger, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr nødvendigt for motorens funktion. 
 4.12. Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i 
punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen. 
 4.13. Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i 
punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen. 
 5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER  5.1. Generelt
 
 5.1.1. Emissionsbegrænsende udstyr  5.1.1.1. Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende luftarter og partikler 
fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende luftarter fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. 
 5.1.2. Det emissionsbegrænsende udstyrs funktion  5.1.2.1. Det er ikke tilladt at anvende en manipulationsanordning og/eller en irrationel 
emissionsbegrænsningsstrategi. 
 5.1.2.2. En hjælpekontrolanordning kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at 
anordningen: 
 5.1.2.2.1. kun fungerer under andre betingelser, end dem, der er anført i punkt 5.1.2.4, eller 
 
5.1.2.2.2. kun aktiveres midlertidigt under de under punkt 5.1.2.4 anførte betingelser i L 375/20 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
forbindelse med beskyttelse mod skader på motor, beskyttelse af 
lufthåndteringsaggregat, røgstyring, koldstart eller opvarmning, eller 
 5.1.2.2.3. kun aktiveres af signaler fra selve køretøjet i forbindelse med operationel sikkerhed 
eller nøddriftsstrategier. 
 5.1.2.3. Motorstyringsanordninger, -funktioner, -systemer eller -foranstaltninger, der aktiveres 
under de under punkt 5.1.2.4 anførte betingelser, og som medfører brug af en ændret eller modificeret motorstyringsstrategi end normalt anvendt under den relevante testprocedure kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.3 og/eller 5.1.4, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen ikke mindsker effektiviteten af det emissionsbegrænsende udstyr. I samtlige andre tilfælde vil sådanne anordninger blive betragtet som en manipulationsanordning. 
 5.1.2.4. I forbindelse med punkt 5.1.2.2 gælder følgende: Køretøjet opererer under stationære 
eller transiente forhold inden for følgende parametre: 
 
i) i en højde på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa)  ii) ved en omgivende temperatur inden for intervallet 283-303 K (10-30 °C)  iii) kølervæsketemperatur inden for intervallet 343-368 K (70-95 °C). 
 5.1.3. Specielle krav til elektronisk emissionsbegrænsende udstyr  5.1.3.1. Dokumentationskrav   Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der giver adgang til udstyrets 
grundlæggende design og de metoder, med hvilke output-variablerne kontrolleres, hvad enten denne kontrol er direkte eller indirekte. 
  Dokumentationen skal foreligge i to dele:  
a) Den formelle dokumentationspakke, der skal indleveres til den tekniske 
tjeneste samtidig med indgivelse af ansøgningen om godkendelse, skal indeholde en komplet beskrivelse af udstyret. Denne dokumentation kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Disse oplysninger skal indgå som bilag til den i bilagets punkt 3 krævede dokumentation. 
 b) Yderligere materiale, der viser de parametre, som ændres af en eventuel 
hjælpekontrolanordning, samt beskriver grænseforholdene, under hvilke hjælpekontrolanordningen aktiveres. De yderligere oplysninger skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/21
  
Det yderligere materiale skal også indeholde en begrundelse for brugen af 
enhver form for hjælpekontrolanordning samt indeholde yderligere materiale og prøvningsdata, der påviser virkningen på udstødningen af enhver form for hjælpekontrolanordning, der installeres på motoren eller i køretøjet. 
  Dette yderligere materiale behandles strengt fortroligt og skal opbevares af 
fabrikanten, men skal være tilgængeligt i forbindelse med typegodkendelsen eller på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af typegodkendelsens gyldighedsperiode. 
 5.1.4. For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en 
manipulationsanordning eller en irrationel emissionsbegrænsningsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2.28 og 2.30, kan typegodkendelsesmyndigheden og/eller den tekniske tjeneste anmode om en yderligere NOx-prøve inden for rammerne af ETC-testen, som kan udføres i sammenhæng med enten godkendelsesprøvningen eller overensstemmelsesprøvningen. 
5.1.4.1. Alternativt til kravene i tillæg 4 til bilag 4 til dette regulativ, kan NOx-emissionerne 
under ETC-testen indsamles med anvendelse af ufortyndet udstødningsgas, og de tekniske krav i ISO FDIS 16183 af 15. september 2001 skal følges. 
 5.1.4.2. For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en 
manipulationsanordning eller en irrationel emissionsbegrænsningsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2.28 og 2.30, bør en yderligere margin på 10 % i forhold til den fastsatte NOx-grænseværdi accepteres. 
 5.2. For godkendelse til række A i tabellerne i punkt 5.2.1 bestemmes emissionerne på 
grundlag af ESC- og ELR-tests for konventionelle dieselmotorer, herunder motorer udstyret med elektronisk brændstofindsprøjtning, udstødningsgasrecirkulation og/eller oxidationskatalysator. Dieselmotorer med avancerede systemer til efterbehandling af udstødningsgassen, herunder DENOX-katalysatorer og/eller partikelfilter, skal desuden underkastes ETC-test.  
  For godkendelsesprøvning til enten række B1 eller B2 eller række C i tabellerne i 
punkt 5.2.1 bestemmes emissionerne ved ESC-, ELR- og ETC-testene. 
  For gasmotorer bestemmes emissionen af forurenende gasser i ETC-testen.   Prøvningsmetoder for ESC- og ELR-test er beskrevet i bilag 4, tillæg 1, medens 
prøvningsmetode for ETC-test er beskrevet i bilag 4, tillæg 2 og 3. 
  Emissionerne af forurenende gasser og partikler fra den motor, der indleveres til 
prøvning, måles ved de metoder, der er beskrevet i bilag 4. I bilag 4, tillæg 4, beskrives de anbefalede analysesystemer for forurenende gasser og partikler og de anbefalede partikelprøvetagningssystemer. Andre systemer eller analysatorer kan L 375/22 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
godkendes af den tekniske tjeneste, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente 
resultater. For et enkelt laboratorium defineres ækvivalens ved, at testresultaterne ligger inden for ± 5 % af testresultater opnået med et af de her i beskrevne referencesystemer. Til partikelemissioner anerkendes kun fuldstrømsfortyndingssystemet som referencesystem. Med henblik på indførelse af et nyt system i regulativet baseres vurderingen af dets ækvivalens på beregninger af repeterbarhed og reproducerbarhed ved forsøg, der omfatter flere laboratorier, som beskrevet i ISO 5725. 
 5.2.1. Grænseværdier   Den specifikke masse af carbonmonoxid, af de samlede carbonhydrider, af 
nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ESC-testen samt af udstødningens røgtæthed som bestemt ved ELR-testen må ikke overstige værdierne i tabel I. 
  For dieselmotorer, der supplerende afprøves med en ETC-test, og især for 
gasmotorer, må de specifikke masser af carbonmonoxid, carbonhydrider bortset fra methan, methan (hvis relevant), nitrogenoxider og partikler (hvis relevant) ikke overstige grænseværdierne i tabel 2. 
  Tabel 1
 Grænseværdier - ESC- og ELR-tester 
 
  
Række 
 Carbon- 
monoxid 
(CO) 
g/kWh  
Carbonhydrider 
(HC)
g/kWh Nitrogen- 
oxid 
(NOx) 
g/kWh  
Partikler 
(PT) 
g/kWh   
Røgtæthed
 
m
-1 
A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 
   0,13(a) 0,8 
B 1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 
B 2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 
C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 
 
a) For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved 
mærkeeffekten på over 3 000 min−1. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/23
 Tabel 2  Grænseværdier  – ETC-tester (b) 
 
 
 
Række 
 Carbon- 
monoxid 
(CO) 
g/kWh Andre carbon-
hydri
der 
end methan 
(NMHC) 
g/kWh Methan 
 
(CH 4)(c) 
g/kWh Nitrogen- 
oxid 
(NOx) 
g/kWh Partikler 
 
(PT)(d) 
g/kWh 
A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 
  0,21(a) 
B 1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 
B 2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 
C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 
 
a) For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved 
mærkeeffekten på over 3 000 min−1. 
 
b) Betingelserne for kontrol af ETC-testenes acceptabilitet (jf. bilag 4, tillæg 2, punkt 
3.9) ved måling af, om emissionerne fra gasmotorer overholder grænseværdierne i række A, skal tages op til revision og I givet fald ændres i overensstemmelse med proceduren i den konsoliderede resolution R.E.3. 
 
c) Kun for NG-motorer. 
 
d) Anvendes ikke for gasdrevne motorer på stadium A og stadium B1 og B2. 
 5.2.2. Måling af carbonhydrider for diesel- og gasdrevne motorer  
 5.2.2.1. En fabrikant kan vælge at måle massen af carbonhydrider i ETC-testen i stedet for at 
måle massen af carbonhydrider bortset fra methan. I så tilfælde er grænsen for massen af carbonhydrider den samme som vist i tabel 2 for massen af carbonhydrider bortset fra methan. 
 5.2.3.  Særlige krav til dieselmotorer 
 5.2.3.1. Den specifikke masse af nitrogenoxider, målt på tilfældige kontrolpunkter i 
kontrolområdet af ESC-testen, må højst være 10 % over værdierne beregnet ved interpolation mellem de tilstødende testforløb (reference bilag 4, tillæg 1, punkt 4.6.2 og 4.6.3).  
  5.2.3.2. Røgtætheden ved den tilfældige testhastighed i ELR-prøven må højst være 20 % over 
højeste værdier ved de to tilstødende testhastigheder, dog højst 5 % over grænseværdien. 
 L 375/24 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
6. MONTERING PÅ KØRETØJET 
 6.1. Motorens montering på køretøjet skal med hensyn til godkendelse af motoren opfylde 
følgende specifikationer: 
 6.1.1. Motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det, der er angivet for den godkendte 
motor i bilag 2A. 
 6.1.2. Udstødningsmodtrykket må ikke overstige det tryk, der i bilag 2A er specificeret for 
den godkendte motor 
 6.1.3. Den effekt, der optages af hjælpeudstyr til drift af motoren, må ikke være større end 
den, der er foreskrevet for den typegodkendte motor i bilag 2A. 
 7. MOTORFAMILIE  7.1. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien
 
   Motorfamilien, således som den er bestemt af motorens fabrikant, kan defineres ved 
de grundlæggende specifikationer, der skal være fælles for motorerne i familien. I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene. Disse virkninger må ligeledes tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie. 
  For at motorerne kan betragtes som tilhørende samme motorfamilie skal de have 
følgende grundlæggende parametre til fælles: 
 7.1.1. Forbrændingscyklus:   – totakts  – firtakts  7.1.2. Kølemiddel:   – luft  – vand  – olie  7.1.3. For gasmotorer og motorer med efterbehandling:   – Antal cylindre   (andre dieselmotorer med færre cylindre end stammotoren kan anses for hørende til 
samme motorfamilie, forudsat at brændstofsystemet doserer brændstofmængden til hver enkelt cylinder). 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/25
7.1.4. De enkelte cylindres slagvolumen: 
  - den samlede afvigelse mellem motorerne må ikke være over 15 %.  7.1.5. Luftindtagstype:   - naturlig  - trykladet  - trykladet med ladeluftkøler  7.1.6. Forbrændingskammerets type/konstruktion:    - forkammer  - hvirvelstrømskammer  - åbent kammer  7.1.7. Ventiler og porte - arrangement, størrelse og antal:   – topstykke  – cylindervæg  – krumtaphus  7.1.8. Brændstofindsprøjtningssystem (dieselmotorer):   - pumpe-ledning-indsprøjtningsdyse  - fødepumpe  - fordelerpumpe  - enkeltelement  - enkeltindsprøjtningsdyse   7.1.9. Brændstofsystem (gasmotorer):   - blandeenhed  - gasinduktion/tilførsel (singlepoint, multipoint)  - væsketilførsel (singlepoint, multipoint)  7.1.10. Tændingssystem (gasmotorer).    7.1.11. Forskellige systemer:   - udstødningsrecirkulation  - vandindsprøjtning/-emulsion  - luftindblæsning  - ladeluftkølesystem  7.1.12. Efterbehandling af udstødningsgassen: L 375/26 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 - 3-vejskatalysator  - oxidationskatalysator  - reduktionskatalysator  - termisk reaktor  - partikelfilter  7.2. Valg af stammotor  7.2.1. Dieselmotorer   Stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste 
brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden. Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie. 
   Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke 
emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor. 
  7.2.2. Gasmotorer   Stammotoren til familien skal vælges med største slagvolumen som det primære 
kriterium. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge: 
  - højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne 
mærkeeffekt 
 - tidligste tændingsindstilling  - laveste recirkulationsforhold for udstødningen  - ingen luftpumpe eller laveste faktiske luftpumpeydelse.   Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst 
tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/27
8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
 
Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:  
8.1. Motorer og køretøjer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i 
dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type. 
 8.2. Normalt kontrolleres produktionens overensstemmelse med hensyn til begrænsning af 
emissioner på grundlag af de beskrivelser, der afgives ved hjælp af oplysningsskemaet og dets bilag. 
 8.3. Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens 
godkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de(n) motor(er), som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse. 
  8.3.1. Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning:    Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen 
justering af de udvalgte motorer. 
  8.3.1.1. Tre motorer stikprøveudtages af serien. Motorer, der kun underkastes ESC- og ELR-
test eller ETC-test med henblik på godkendelse til række A i tabellerne i punkt 5.2.1, er underlagt de pågældende prøvninger til undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Med myndighedens godkendelse er alle andre motorer, der er typegodkendt til række A, B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, underlagt prøvning i enten ESC- og ELR-serierne eller i ETC-serien med henblik på undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Grænseværdierne anføres i regulativets punkt 5.2.1. 
 8.3.1.2. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 1 til dette regulativ, når den 
ansvarlige myndighed er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.  
  Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 2 til dette regulativ, når den 
ansvarlige myndighed ikke er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.  
  På fabrikantens begæring kan prøvningerne udføres i henhold til tillæg 3 til dette 
regulativ. 
 8.3.1.3. På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøvetagning anses produktionen af en 
serie at være overensstemmende, når der er nået afgørelsen godkendt for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når der er nået afgørelsen forkastet for L 375/28 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det 
pågældende tillæg. 
   Når afgørelsen godkendt er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke 
ændres ved nogen supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende. 
  Hvis der ikke nås afgørelsen godkendt for samtlige forurenende stoffer, og der ikke 
foreligger nogen afgørelse om uoverensstemmelse for ét forurenende stof, foretages prøvning af endnu en motor (jf. fig. 2). 
  Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I 
så tilfælde registreres dette som en afgørelse om uoverensstemmelse.  
  8.3.2. Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer. Gasdrevne motorer tilkøres efter 
proceduren foreskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4. 
 8.3.2.1. På fabrikantens begæring kan prøvningerne dog udføres på diesel- eller gasmotorer, 
som er tilkørt længere end angivet i punkt 8.4.2.2, dog højst 100 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer. 
  8.3.2.2. Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 
8.4.2.2.1, kan dette ske på: 
 
– alle de motorer, som afprøves, 
  eller   – den først afprøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på 
følgende måde: 
 
– de forurenende emissioner måles ved nul og ved "x" timer på den først afprøvede 
motor 
 
 – forskydningskoefficienten for emissionen i tidsrummet mellem nul og "x" timer 
beregnes for hvert forurenende stof:  
 Koefficienten kan være mindre end én.   De efterfølgende testmotorer underkastes ikke tilkørselsproceduren, men deres 
emissioner ved nul timer vil blive ændret med forskydningskoefficienten. 
  I dette tilfælde skal følgende værdier anvendes: 
hours zero Emissionshours x" " EmissionsEmissioner målt ved ”x” timer  
-----------------------------
Emissioner målt ved 0 timer 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/29
 
 - værdierne ved "x" timer for den første motor,  - værdierne ved nul timer, ganget med forskydningskoefficienten, for de øvrige 
motorer. 
 
8.3.2.3 For diesel- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med brændstof 
af handelskvalitet. På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 5-7 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette tillæg med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor.  
 
8.3.2.4. For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvinger foretages med brændstof af 
handelskvalitet på følgende måde:  
  
 i) for H-mærkede motorer med brændstof inden for H-området (0,89 ≤ S
λ ≤ 1,00) 
  ii) for L-mærkede motorer med brændstof inden for L-området (1,00 ≤ S
λ ≤ 1,19) 
 
 iii) for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens 
område (0,89 λ S λ ≤ 1,19). 
  På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 6 beskrevne 
referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette regulativ.  
 8.3.2.5. Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af brændstof af handelskvalitet skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet testet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.1.3.1 og 4.2.1.1, og som stammotoren kan have været afprøvet på.  Resultatet skal derefter omregnes ved hjælp 
af de pågældende faktorer "r", "ra" eller "rb" som beskrevet i punkt 4.1.3.2, 4.1.5.1 og 4.2.1.2. Hvis r, ra eller rb er mindre end én, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for  naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne 
motorer.  L 375/30 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
8.3.2.6. Test for produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med 
henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret for.  
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/31
 
                    J A              N E J         N E J   
NEJ 
          J A    
   
JA   JA
 
          
 
      J A  
 
 
      J A     
Figur 2
:  Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse 
 
 Prøvning af tre motorer 
Beregning af det statistiske testresultat
Er det statistiske testresultat i henhold til det relevante tillæg 
i overensstemmelse med kriterierne for manglende 
overensstemmelse med hensyn til mindst ét forurenende 
stof?   
Serien afvist 
Er det statistiske testresultat i henhold til det relevante tillæg 
i overensstemmelse med kriterierne for overensstemmelse 
med hensyn til mindst ét forurenende stof?  
Afgørelsen godkendt træffes for en eller flere 
forurenende stoffer. 
Er afgørelsen godkendt truffet for alle 
forurenende stoffer?  Serien godkendt 
Prøvning af endnu en motor L 375/32 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE 
OVERENSSTEMMELSE 
 
9.1. Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette 
regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol. 
 9.2. Hvis en part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en 
tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre aftaleparter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. 
 10. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE  10.1. Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den administrative myndighed, 
der har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten: 
 10.1.1. skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at 
den ændrede type stadig opfylder forskrifterne, eller 
 10.1.2. kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for 
udførelsen af prøvningen. 
 10.2. De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse 
eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.5 foreskrevne procedure. 
 10.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler 
udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. 
 11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN  
Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/33
12. OVERGANGSBESTEMMELSER 
 12.1. Generelt
 
 12.1.1. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 kan ingen af de 
kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04. 
 12.1.2. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 udsteder de 
kontraherende parter, der anvender regulativet, alene ECE-godkendelser af motorer, der opfylder kravene i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04. 
  Motoren skal underkastes de relevante prøver beskrevet i punkt 5.2 i dette regulativ 
og skal i overensstemmelse med punkt 12.2.1, 12.2.2 og 12.2.3 overholde de relevante emissionsgrænseværdier specificeret i punkt 5.2.1 i dette regulativ. 
 12.2. Nye godkendelser
 
 12.2.1. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 12.4.1 udsteder de kontraherende parter, 
der anvender regulativet, fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med de relevante emissionsgrænseværdier i række A, B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ. 
 12.2.2. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 12.4.1 udsteder de kontraherende parter, 
der anvender regulativet, fra den 1. oktober 2005 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med de relevante emissionsgrænseværdier i række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ. 
 12.2.3. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 12.4.1 udsteder de kontraherende parter, 
der anvender regulativet, fra den 1. oktober 2008 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med de relevante emissionsgrænseværdier i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ. 
 12.3. Udløb af gyldigheden for gamle godkendelser
 
 12.3.1. Med undtagelse af bestemmelserne i punkt 12.3.2 og 12.3.3 er godkendelser udstedt i 
henhold til dette regulativ som ændret ved 03-ændringsserien ugyldige fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 04-ændringsserien, medmindre den kontraherende part, der har meddelt godkendelsen, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.1 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien. 
 12.3.2. Udvidelse af godkendelse  12.3.2.1. Punkt 12.3.2.2 og 12.3.2.3 anvendes kun på nye kompressionstændingsmotorer og L 375/34 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
køretøjer med motorer med kompressionstænding, for hvilke der tidligere er udstedt 
godkendelse i henhold til kravene i række A i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ. 
 12.3.2.2. Alternativt til kravene i punkt 5.1.3 og 5.1.4 kan fabrikanten forelægge 
typegodkendelsesmyndigheden resultaterne af NOx-prøven inden for rammerne af ETC-testen for at vise, at motoren har samme egenskaber som den stammotor, der er beskrevet i bilag I, og under hensyntagen til kravene i punkt 5.1.4.1 og 5.1.4.2. Fabrikanten forelægger også en skriftlig erklæring om, at motoren ikke anvender nogen manipulationsanordning eller en irrationel emissionsbegrænsningsstrategi som defineret i punkt 2 i dette bilag. 
 12.3.2.3. Fabrikanten forelægger også en skriftlig erklæring om, at resultaterne af NOx-prøven 
og erklæringen for stammotoren som nævnt i punkt 5.1.4 gælder for alle motortyper inden for den motorfamilie, der er beskrevet i bilag 1. 
 12.3.3. Gasmotorer   Fra den 1. oktober 2003 bliver godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som 
ændret ved 03-ændringsserien ugyldige, medmindre den kontraherende part, der meddelte godkendelserne, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.1 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien. 
 12.3.4. Fra den 1. oktober 2006 bliver godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som 
ændret ved 04-ændringsserien ugyldige, medmindre den kontraherende part, der meddelte godkendelserne, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.2 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien. 
 12.3.5. Fra den 1. oktober 2009 bliver godkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som 
ændret ved 04-ændringsserien ugyldige, medmindre den kontraherende part, der meddelte godkendelserne, underretter de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, om, at den godkendte motortype i overensstemmelse med punkt 12.2.3 opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien. 
 12.4. Reservedele til køretøjer i brug
 
 12.4.1. De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat udstede 
godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst niveau af regulativet som ændret ved 04-ændringsserien, forudsat at disse motorer er beregnet som reservedele til køretøjer i brug, og at den pågældende tidligere standard var gyldig på tidspunktet for køretøjets ibrugtagning.  
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/35
13. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE 
FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE 
ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER 
 
De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes. 
  
 L 375/36 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tillæg 1  
 
FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
NÅR STANDARDAFVIGELSEN ER TILFREDSSTILLENDE 
 
 
1. I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af 
produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende. 
 2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren 
således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).  
 3. Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 
5.2.1 i regulativet (jf. figur 2): 
  Idet:  
 L = den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof 
 
 x
i = den naturlige logaritme til måleværdien for den i'te motor i stikprøven 
 
 s = et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den 
naturlige logaritme til måleværdierne) 
 
 n = det aktuelle stikprøveantal. 
 4. For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved 
hjælp af følgende formel: 
  5. Hvorefter:  
– er det statistiske testresultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende 
stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof godkendt; 
 
– hvis det statistiske testresultat er mindre end forkastelsesgrænsen for den 
pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof forkastet ) x (Ls1n
1 ii ∑
=−27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/37
 
– ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.4.2.1 i regulativet, og 
beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. L 375/38 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tabel 3 : Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 1 
 
Mindste stikprøvestørrelse:  3 
 
 
Kumuleret antal 
motorer afprøvet 
(stikprøvestørrelse)  Godkendelsesgrænse 
A n Forkastelsesgrænse 
B n 
3 3,327 -4,724 
4 3,261 -4,790 
5 3,195 -4,856 
6 3,129 -4,922 
7 3,063 -4,988 
8 2,997 -5,054 
9 2,931 -5,120 
10 2,865 -5,185 
11 2,799 -5,251 
12 2,733 -5,317 
13 2,667 -5,383 
14 2,601 -5,449 
15 2,535 -5,515 
16 2,469 -5,581 
17 2,403 -5,647 
18 2,337 -5,713 
19 2,271 -5,779 
20 2,205 -5,845 
21 2,139 -5,911 
22 2,073 -5,977 
23 2,007 -6,043 
24 1,941 -6,109 
25 1,875 -6,175 
26 1,809 -6,241 
27 1,743 -6,307 
28 1,677 -6,373 
29 1,611 -6,439 
30 1,545 -6,505 
31 1,479 -6,571 
32 -2,112 -2,112 
 
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/39
Tillæg 2  
 
FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
NÅR STANDARDAFVIGELSEN ER UTILFREDSSTILLENDE ELLER IKKE FORELIGGER 
 
 
1. I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af 
produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger. 
 2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren 
således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).  
 3. Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i regulativet regnes for at 
være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. 
 Lad m
0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m 0 = 3 og m = 
32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal. 
 4. Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien er x
1, x 2, ..., x i og L er den 
naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres 
 
d i = x i – L 
 og  
 
 
5. Tabel 4 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (A
n) og 
forkastet (B n) og de tilhørende aktuelle stikprøveantal. Det statistiske resultat er 
forholdet 
nnVd, som benyttes til afgørelse af, om serien er godkendt eller ikke, på 
følgende måde: 
 
 For   m 0 ≤ n ≤ m : 
  – serien godkendt, hvis  
n n n A /V d ≤
n n n B /V d ≥∑
==n
1 ii n dn1d
2
nn
1 ii2
n ) d (dn1V − =∑
=L 375/40 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 – serien forkastet, hvis 
 
 – foretag endnu en måling, hvis   6. Noter:   Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af 
det statistiske restresultat: 
 
 
 
 
 n n n n B /V d A ≥ ≤
n 1 n n dn1dn11 d + ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
( )2
n n 2
1 n2
n1 nd dVn11 V−−+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
0) V  ; d d  2,3,...; (n1 1 1 = = =27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/41
Tabel 4 : Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 2 
 
Mindste stikprøvestørrelse:  3 
 
Kumuleret antal 
motorer afprøvet 
(stikprøvestørrelse)  Godkendelsesgrænse 
A n Forkastelsesgrænse 
B n 
3 -0,80381 16,64743 
4 -0,76339 7,68627 
5 -0,72982 4,67136 
6 -0,69962 3,25573 
7 -0,67129 2,45431 
8 -0,64406 1,94369 
9 -0,61750 1,59105 
10 -0,59135 1,33295 
11 -0,56542 1,13566 
12 -0,53960 0,97970 
13 -0,51379 0,85307 
14 -0,48791 0,74801 
15 -0,46191 0,65928 
16 -0,43573 0,58321 
17 -0,40933 0,51718 
18 -0,38266 0,45922 
19 -0,35570 0,40788 
20 -0,32840 0,36203 
21 -0,30072 0,32078 
22 -0,27263 0,28343 
23 -0,24410 0,24943 
24 -0,21509 0,21831 
25 -0,18557 0,18970 
26 -0,15550 0,16328 
27 -0,12483 0,13880 
28 -0,09354 0,11603 
29 -0,06159 0,09480 
30 -0,02892 0,07493 
31 -0,00449 0,05629 
32 0,03876 0,03876 
 
__________ L 375/42 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tillæg 3  
 
FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
PÅ FABRIKANTENS BEGÆRING 
 
 1. I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på 
fabrikantens begæring kontrolleres hvad angår emission af forurenende stoffer. 
 2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren 
således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (producentens risiko = 10 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). 
 3. Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 
5.2.1 i regulativet (jf. figur 2): 
  Idet:   L= grænseværdien for det forurenende stof   x
i= måleværdien for den i'te motor i stikprøven 
  n= det aktuelle stikprøveantal.  4. For den pågældende stikprøve beregnes det statistiske testresultat, der kvantificerer 
antallet af ikke-overensstemmende motorer, dvs. x
i ≥ L. 
 5. Hvorefter:  
– hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for 
den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 5, nås afgørelsen godkendt for det pågældende forurenende stof; 
 
– hvis det statistiske resultat er større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den 
pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 5, nås afgørelsen forkastet for det pågældende stof; 
 
– ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.4.2.1 i regulativet, og 
beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. 
  I tabel 5 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/43
Tabel 5 : Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 3 
 
Mindste stikprøvestørrelse:  3 
 
 
Kumuleret antal motorer 
afprøvet 
(stikprøve-
størrelse)  
Godkendelsesgrænse   
Forkastelsesgrænse  
3 - 3 
4 0 4 
5 0 4 
6 1 5 
7 1 5 
8 2 6 
9 2 6 
10 3 7 
11 3 7 
12 4 8 
13 4 8 
14 5 9 
15 5 9 
16 6 10 
17 6 10 
18 7 11 
19 8 9 
  L 375/44 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 1  
 
HOVEDSPECIFIKATIONER FOR (STAM)MOTOREN OG OPLYSNINGER OM 
PRØVNINGENS UDFØRELSE(1) 
 
1. BESKRIVELSE AF MOTOREN 
 1.1.  Fabrikant:............................................................................................................... ......  
1.2.  Fabrikantens motorkode: .............................................................................................  1.3.  Arbejdsgang: firtakts/totakts
(2) 
1.4.  Antal og arrangement af cylindre:................................................................................  1.4.1.  Boring: ............................................................................................................... ... mm 
1.4.2.  Slaglængde:............................................................................................................ mm 
1.4.3.  Tændingsrækkefølge:...................................................................................................  1.5.  Motorens slagvolumen: ......................................................................................... cm³ 1.6.  Volumetrisk kompressionsforhold
(3): ..........................................................................  
1.7.  Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: .................................................  1.8.  Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: .............................. cm² 1.9.  Tomgangshastighed: ...........................................................................................min
-1 
1.10.  Maksimalt nettodrejningsmoment: ........kW ved ................................................min-1 
1.11.  Maksimal tilladt motorhastighed: ........................................................................min-1 
1.12.  Maksimalt nettodrejningsmoment: ........Nm ved ...............................................min-1 
1.13.   Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding(2) 
1.14.   Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/Ethanol (1) 
1.15.   Kølesystem 
1.15.1.  Væskekøling 1.15.1.1. Væskens art: ........................................................................................................ ........  
1.15.1.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej
(2) 
1.15.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): ...........................................  1.15.1.4. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): ..................................................................  1.15.2.  Luft 1.15.2.1. Blæser: ja/nej
(2) 
1.15.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): ...........................................  1.15.2.3. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): ...................................................................  1.16.  Tilladt temperatur ifølge fabrikanten  
1.16.1.  Væskekøling: maksimal temperatur ved fraløb:....................................................... K 1.16.2.  Luftkøling: ............   Referencepunkt: ......................  Største temperatur ved referencepunkt: ............................................................................... K 1.16.3 Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant):................................ .K 1.16.4. Maksimal temperatur af udstødningen ved det punkt af udstødningsrøret,  som støder op til de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er)   eller turbolader(e): .................................................................................................... K 1.16.5.  Brændstoftemperatur: min. .................K, maks. ...................................................... K   for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved 
trykregulatorens sluttrin 
1.16.6.  Brændstofttryk: min. ......................kPa, maks. ..................................................... kPa 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/45
  kun for naturgasdrevne motorer, ved trykregulatorens sluttrin 
1.16.7.  Temperatur af smøremiddel: min. .................K, maks. ........................................... K 1.17  Tryklader:  ja/nej
(2) 
1.17.1.  Fabrikat: ............................................................................................................. ..........  
1.17.2.  Type: ................................................................................................................. ...........  
1.17.3.  Beskrivelse af systemet   (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): ..........................................  1.17.4.  Ladeluftkøler: ja/nej
(2) 
1.18.   Luftindtagssystem 
  Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100% 
belastning som angivet i  
  regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser...................................... kPa 
1.19.   Udstødningssystem 
  Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100% 
belastning som angivet i  
 regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser....................................... kPa   Udstødningssystemets volumen: ...........................................................................dm³  2.  FORANSTALTNINGER MOD LUFTFORURENING  2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): .............  
................................................................... 
2.2.  Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke 
er omfattet af en anden rubrik): 
2.2.1.  Katalysator: ja/nej
(2) 
2.2.1.1. Fabrikat(er):......................................................................................................... .........  
2.2.1.2. Type(r):.............................................................................................................. ...........  
2.2.1.3. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ……………….. 2.2.1.4. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: .............................  2.2.1.5. Katalytisk virkning:.................................................................................................. ....  
2.2.1.6. Samlet mængde ædelmetaller: .....................................................................................  2.2.1.7. Relativ koncentration: ................................................................................................ ..  
2.2.1.8. Bærer (struktur og materiale):......................................................................................  2.2.1.9. Celletæthed: .......................................................................................................... .......  
2.2.1.10. Katalysatorbeholdertype:............................................................................................. . 
2.2.1.11. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i 
udstødningssystemet): .................................................................................................  
  ............................................................................................................................. .........  
2.2.2.  Lambda-sonde: ja/nej
(2) 
2.2.2.1. Fabrikat(er):......................................................................................................... .........  
2.2.2.2. Type: ................................................................................................................. ...........  
2.2.2.3. Placering:............................................................................................................ ..........  
2.2.3.  Lufttilførsel: ja/nej(2) 
2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ................................................................  2.2.4.  Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej
(2)  
2.2.4.1. Karakteristika (flowhastighed, mv.):............................................................................  L 375/46 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.2.5.  Partikelfilter: ja/nej(2) 
2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet:.........................................................  
2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion:..........................................................................  2.2.5.3. Placering (referenceafstand i udstødningssystemet):...................................................  2.2.5.4. Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ..............................  2.2.6 . Andre systemer: ja/nej
(2) 
2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde:....................................................................................   3.  BRÆNDSTOFTILFØRSEL  3.1.  Dieselmotorer 
3.1.1.  Fødepumpe  Tryk
(3): .........kPa eller karakteristikdiagram(2): ...........................................................  
3.1.2.  Indsprøjtningssystem 3.1.2.1. Pumpe 3.1.2.1.1  Fabrikat(er): ....................................................................................................... ..........  
3.1.2.1.2 Type(r): ............................................................................................................. ...........  
3.1.2.1.3 Brændstoftilførsel: mm³
(3) pr. takt ved en motorhastighed på …….min-1 ved største 
indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram(2) (3): ................... 
  ............................................................................................................................. ........  
 Anvendt metode: på motor/i prøvebænk(2) 
 Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og 
ladetryk afhængigt af motorhastigheden.  
3.1.2.1.4 Indsprøjtningsforstilling 3.1.2.1.4.1 Kurve over indsprøjtningsforstilling 
(3):.......................................................................  
3.1.2.1.4.2 Statisk indsprøjtningsindstilling(3): ..............................................................................  
3.1.2.2  Indsprøjtningsrør 3.1.2.2.1 Længde:.............................................................................................................. .... mm 
3.1.2.2.2 Indvendig diameter: ............................................................................................... mm 3.1.2.3  Tilførselsdyse(r) 3.1.2.3.1 Fabrikat(er): ........................................................................................................ .........  
3.1.2.3.2 Type(r): ............................................................................................................. ...........  
3.1.2.3.3 "Åbningstryk": .................................................................................................... kPa
(3) 
  eller karakteristikdiagram(2)(3): .....................................................................................  
3.1.2.4  Regulator 3.1.2.4.1 Fabrikat(er): ........................................................................................................ .........  
3.1.2.4.2 Type(r): ............................................................................................................. ...........  
3.1.2.4.3 Afskæringspunkt under fuld belastning: .............................................................min
-1 
3.1.2.4.4 Største hastighed, ubelastet: ................................................................................min-1 
3.1.2.4.5 Tomgangshastighed: ...........................................................................................min-1 
3.1.3 Koldstartsystem 3.1.3.1  Fabrikat(er): ........................................................................................................ ........  
3.1.3.2  Type(r): .............................................................................................................. ..........  
3.1.3.3  Beskrivelse:.......................................................................................................... ........  
3.1.3.4  Hjælpestartanordning:................................................................................................. . 
3.1.3.4.1 Fabrikat:............................................................................................................ ...........  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/47
3.1.3.4.2 Type: ................................................................................................................ ............  
3.2 Gasfyrede motorer(6) 
3.2.1  Brændstof: Naturgas/LPG(2) 
3.2.2 Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3) 
3.2.2.1  Fabrikat(er):......................................................................................................... .........  
3.2.2.2  Type(r):.............................................................................................................. ...........  
3.2.2.3  Antal trykreduktionstrin:............................................................................................. . 
3.2.2.4  Tryk i sluttrinnet: min. ............... kPa, maks. ........................................................ kPa 
3.2.2.5  Antal hovedindstillingspunkter: ..................................................................................  3.2.2.6  Antal tomgangsindstillingspunkter: ............................................................................  3.2.2.7  Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr.: .......................................................  3.2.3 Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel
(2) 
3.2.3.1  Regulering af blandingen: ...........................................................................................  3.2.3.2  Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ......................................................  3.2.3.3  Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. ........................................................  3.2.4 Blandingsenhed 3.2.4.1  Nummer: .............................................................................................................. .......  
3.2.4.2  Fabrikat(er):......................................................................................................... .........  
3.2.4.3  Type(r):.............................................................................................................. ...........  
3.2.4.4  Placering:............................................................................................................ ..........  
3.2.4.5  Indstillingsmuligheder: ............................................................................................... . 
3.2.4.6  Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. ........................................................  3.2.5 Tilførsel i indsugningsmanifold 3.2.5.1  Tilførsel: single point/multipoint
(2) 
3.2.5.2  Tilførsel: kontinuert/tidsstyret simultan/ 
Indsprøjtningsindstilling(2) 
3.2.5.3  Tilførselsudstyr 3.2.5.3.1 Fabrikat(er): ....................................................................................................... ..........  
3.2.5.3.2 Type(r): ............................................................................................................ ............  
3.2.5.3.3 Indstillingsmuligheder: .............................................................................................. ..  
3.2.5.3.4 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. ........................................................  3.2.5.4  Fødepumpe (hvis relevant):..........................................................................................  3.2.5.4.1 Fabrikat(er): ....................................................................................................... ..........  
3.2.5.4.2 Type(r): ............................................................................................................ ............  
3.2.5.4.3 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. ........................................................  3.2.5.5  Tilførselsdyser: ..................................................................................................... .......  
3.2.5.5.1 Fabrikat(er): ....................................................................................................... ..........  
3.2.5.5.2 Type(r):............................................................................................................. ............  
3.2.5.5.3 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. ........................................................  3.2.6  Direkte tilførsel 3.2.6.1  Tilførselspumpe/trykregulator
(2) 
3.2.6.1.1 Fabrikat(er):........................................................................................................ ..........  
3.2.6.1.2 Type(r):............................................................................................................. ............  
3.2.6.1.3 Indsprøjtningsindstilling: .......................................................................................... ..  
3.2.6.1.4 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. ........................................................  3.2.6.2 Tilførselsdyse(r) L 375/48 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
3.2.6.2.1 Fabrikat(er): ....................................................................................................... .........  
3.2.6.2.2 Type(r): ............................................................................................................ ...........  
3.2.6.2.3 Åbningstryk eller karakteristikdiagram(3): ..................................................................  
3.2.6.2.4 Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. ........................................................  
3.2.7 Elektronisk styreenhed 3.2.7.1  Fabrikat(er): ........................................................................................................ ........  
3.2.7.2  Type(r): ............................................................................................................. ..........  
3.2.7.3  Indstillingsmuligheder: ............................................................................................... . 
3.2.8  NG-brændstofspecifikt udstyr 3.2.8.1  Variant 1 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte 
brændstofsammensætninger) 
3.2.8.1.1. Brændstoffets sammensætning:    
methan (CH
4): basis: .... mol. %  min. …. mol. %  maks. …. mol. %  
ethan (C 2H 6): basis: .... mol. %  min. …. mol. %  maks. …. mol. %  
propan (C 3H 8): basis: .... mol. %  min. …. mol. %  maks. …. mol. %  
butan (C 4H 10): basis: .... mol. %  min. …. mol. %  maks. …. mol. %  
C5/C5+: basis: .... mol. %  min. …. mol. %  maks. …. mol. %  
ilt (O 2):  basis: .... mol. %  min. …. mol. %  maks. …. mol. %  
inaktive gasser (N 2, He 
etc.): basis: .... mol. %  min. …. mol. %  maks. …. mol. %  
 3.2.8.1.2  Tilførselsdyse(r) 3.2.8.1.2.1  Fabrikat(er):  3.2.8.1.2.2 Type(r):  3.2.8.1.3 Andre (i givet fald) 3.2.8.2 Variant 2 (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte 
brændstofsammensætninger) 
 4. VENTILINDSTILLING  4.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller 
tilsvarende data: ……………………… 
4.2. Reference- og/eller indstillingsspillerum
(2): ................................... 
 5. TÆNDINGSSYSTEM (KUN MOTORER MED GNISTTÆNDING)  5.1. Tændingssystemets type: 
fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives)
(2) 
5.2. Tændingens styreenhed 5.2.1. Fabrikat(er): .............................................................. 5.2.2. Type(r): .............................................................. 5.3. Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram
(2) (3): 
..................................................................... 
5.4. Tændingsindstilling(3): ..... grader før top ved en hastighed på ……. min-1 og et absolut 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/49
indsugningsmanifoldtryk på …. kPa 
5.5. Tændrør 
5.5.1. Fabrikat(er): .............................................................. 
5.5.2. Type(r): .............................................................. 5.5.3. Gnistgab: ........................................................mm 5.6. Tændspole(r) 
5.6.1. Fabrikat(er): .............................................................. 5.6.2. Type(r): ..............................................................  6. MOTORDREVET UDSTYR    Ved indlevering til prøvning skal motoren være monteret med det hjælpeudstyr, der er 
nødvendigt for dens funktion (f.eks. ventilator, vandpumpe, mv.) som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser.  
  6.1. Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøven 
   Hvis montering af motorudstyret på prøvebænk ikke er mulig eller hensigtsmæssig, skal 
den af udstyret optagne effekt bestemmes og trækkes fra den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne). 
 6.2. Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøven 
   Hjælpeudstyr, som udelukkende er nødvendigt til køretøjets funktion (f.eks. 
luftkompressor, airconditionanlæg mv.) skal afmonteres ved prøven. Er afmontering af hjælpeudstyret ikke mulig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne). 
 7. SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM PRØVNINGSBETINGELSERNE  7.1. Anvendt smøremiddel 
7.1.1. Fabrikat: ................................................................. 7.1.2. Type: .................................................................  (Angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet): 
..................................................... 
7.2. Eventuelt motordrevet udstyr 
 Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes:  hvis hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, ikke er monteret på 
motoren, og/eller 
 hvis der på motoren er monteret hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens 
funktion.  
7.2.1. Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ..................................  7.2.2. Optagen effekt ved forskellige angivne motorhastigheder:  
Udstyr Optagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder  L 375/50 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Tom-
gang Lav 
hastighedHøj 
hastighedHastighed 
A(7) Hastighed 
B(7) Hastighe
d C(7) Ref. 
hastighed (8)
P(a) 
Hjælpeudstyr, som 
er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt), jf. punkt 6.1.         
P(b) 
Hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion (lægges til den målte motoreffekt), jf. punkt 6.2.         
 8. MOTORENS PRÆSTATIONER  8.1. Motorhastigheder 
(9) 
  Lav hastighed (n
lo): ..................................................min-1 
 Høj motorhastighed (n hi): .................................................min-1 
  ved ESC- og ELR-prøvecyklusser  Tomgang: .................................................................min
-1 
 Ved hastighed A: .........................................................min-1 
 Ved hastighed B: .........................................................min-1 
 Ved hastighed C: .........................................................min-1 
 ved ETC-prøvecyklus  Referencehastighed: .................................................min
-1 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/51
8.2. Motoreffekt (målt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 24) i kW 
 
   Motorhastighed 
 
 Tomgang  Hastighed A(7)    
 
 
P(m) 
Effekt, målt i prøvebænk       
P(a) 
Effekt optaget af det 
hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen (punkt 6.1) - hvis monteret - hvis ikke monteret       
0      
0      
0      
0      
0 
P(b) 
Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen (punkt 6.2) - hvis monteret - hvis ikke monteret     
 
0     
 
0     
 
0     
 
0     
 
0 
P(n) 
Motoreffekt, netto = P(m) - P(a) + P(b)       
  8.3. Dynamometerindstilling (kW) 
  Indstillingen af dynamometeret til ESC- og ELR-tests og til referencecyklussen i ETC-
testen skal baseres på nettoeffekten P(n) omhandlet i punkt 8.2. Det anbefales, at motoren monteres i prøvestanden i nettotilstand. I så fald er P(m) og P(n) identiske. Hvis det er umuligt eller uhensigtsmæssigt at køre motoren ved nettobetingelser, skal dynamometerindstillingen korrigeres til nettotilstand ved hjælp af ovennævnte formel. 
 Hastighed  
B (7)  Hastighed C
(7) Reference-
hastighed  (8) L 375/52 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
8.3.1. ESC- og ELR-tests 
  Dynamometerindstillingen beregnes efter formlen i bilag 4, tillæg 1, punkt 1.2.  
Belastnings-
procent Motorhastighed  
 Tomgang  Hastighed A  Hastighed B  Hastighed C  
10  --    
25   --    
50   --    
75  --    
100     
 8.3.2. ETC-test   Finder afprøvning af motoren ikke sted under nettobetingelser, skal 
korrektionsformlen til omregning af den effekt eller det arbejde under prøvningscyklussen, som er målt i henhold til bilag 4, tillæg 2, punkt 2, til nettoeffekt eller nettoarbejde under cyklussen, forelægges af motorfabrikanten for hele arbejdsområdet i cyklussen, og skal være godkendt af den tekniske tjeneste. 
 
Bemærkninger: 
 (1) For ikke-konventionelle motorer og systemer skal fabrikanten give nærmere oplysninger svarende til 
dem, der er nævnt her. 
 (2) Det ikke gældende overstreges.  (3) Specificer tolerancen.  (6) For systemer med andet arrangement gives tilsvarende oplysninger (til punkt 3.2).  (7) ESC-test  (8) Kun ETC-test.  (9) Tolerance angives. Tolerancen skal være inden for ± 3 % af de af fabrikanten angivne værdier.   
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/53
Bilag 1 - Tillæg 1  
 
SPECIFIKATIONER FOR MOTORRELATEREDE KØRETØJSDELE 
 
 
1. Vakuum i indsugningssystem ved motorens mærkehastighed og  100 % belastning: ............................................ kPa  2. Udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og  100 % belastning: ............................................ kPa  3. Udstødningssystemets volumen: ....................................... cm³  4. Effekt, som absorberes af det udstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, i henhold 
til specifikationerne og de angivne driftsomstændigheder i regulativ nr. 24. 
 
Udstyr Optagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder  
 Tomgang  Lav  
hastighed Høj  
hastighed  Hastighed  
A(1) Hastighed  
B(1) Hastighed  
C(1) Ref. hastighed  (2)
P(a) 
Hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt), jf. bilag 1, punkt 6.1.        
 
(1) ESC-test 
(2) Kun ETC-test. 
__________  L 375/54 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 1 - Tillæg 2  
 
HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTORFAMILIEN 
 
 
1. FÆLLES PARAMETRE  1.1. Forbrændingscyklus: .....................................................  1.2. Kølemiddel: .......................................................  1.3. Antal cylindre 
(1)................................................. 
 1.4. De enkelte cylindres slagvolumen: .....................................  1.5. Luftindtagstype: .............................................  1.6. Forbrændingskammerets type/konstruktion: .......................................  1.7. Ventiler og porte - arrangement, størrelse og antal: ...................  ....................................................................... 1.8. Brændstofsystem: ..........................................................  1.9. Tændingssystem (gasmotorer): ........................................  1.10. Forskellige systemer:   - ladeluftkølesystem 
(1): ........................................... 
 - udstødningsrecirkulation(1): ....................................... 
 - vandinjektion/-emulsion(1): ........................................ 
 - luftindblæsning(1)..................................................... 
 1.11. System til efterbehandling af udstødning
(1): ..................................................................... 
  Bevis på identisk (eller, for stammotoren, laveste) systemkapacitet  pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram: ..................................................  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/55
2. FORTEGNELSE OVER MOTORFAMILIEN 
 2.1. Dieselmotorfamiliens betegnelse: .......................................  2.1.1. Specifikation af motorer i denne familie:      
     Stammotor 
Motortype      
Cylinderantal       
Mærkehastighed  (min-1)      
Brændstoftilførsel pr. slag 
(mm³)      
Mærkenettoeffekt (kW)       
Hastighed ved maksimalt 
drejningsmoment (min
-1)      
Brændstoftilførsel pr. slag 
(mm³)      
Største drejningsmoment 
(Nm)      
Laveste tomgangshastighed 
(min-1)      
Slagvolumen 
(i % af stammotorens)      100 
 L 375/56 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.2. Gasmotorfamiliens betegnelse: ........................................... 
 2.2.1 Specifikation af motorer i denne familie:  
     Stammotor 
Motortype      
Cylinderantal       
Mærkehastighed  (min-1)      
Afgivet brændstofmængde pr. takt (mg)      
Mærkenettoeffekt (kW)       
Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min
-1)      
Brændstoftilførsel pr. slag (mm³)      
Største drejningsmoment (Nm)      
Laveste tomgangshastighed (min
-1)      
Slagvolumen 
(i % af stammotorens)      100 
Tændingsindstilling       
EGR-flow      
Luftpumpe ja/nej       
Faktisk luftpumpestrøm       
 
(1) Hvis ikke relevant, skrives "N/A". 
 
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/57
Bilag 1 - Tillæg 3 
 
VIGTIGSTE SPECIFIKATIONER FOR MOTORTYPEN 
I DEN PÅGÆLDENDE FAMILIE (1) 
 
1. BESKRIVELSE AF MOTOREN  1.1. Fabrikant: ................................................... 1.2. Fabrikantens motorkode: ..................................... 1.3. Arbejdsgang: firtakts/totakts
(2) 
1.4. Antal og arrangement af cylindre: ............................ 1.4.1. Boring: .........................................................mm 1.4.2. Slaglængde: .......................................................mm 1.4.3. Tændingsrækkefølge: ................................................... 1.5. Motorens slagvolumen: .............................................cm³ 1.6. Volumetrisk kompressionsforhold
(3): ................................ 
1.7. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: .............. 
................................................................. 
1.8. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: 
..............................................................cm² 
1.9. Tomgangshastighed: ...............................................min-1 
1.10. Maksimalt nettodrejningsmoment: ..................kW ved ..................min-1 
1.11. Maksimal tilladt motorhastighed: .............................min-1 
1.12. Maksimalt nettodrejningsmoment: .................Nm ved ..................min-1 
1.13.  Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding(2) 
1.14. Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/Ethanol (1) 
1.15. Kølesystem 1.15.1. Væskekøling 1.15.1.1. Væskens art: ............................................... 1.15.1.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej
(2) 
1.15.1.3. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): .........  ................................................................. 1.15.1.4. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): ................................. 1.15.2. Luft 1.15.2.1. Blæser: ja/nej
(2) 
1.15.2.2. Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (i givet fald): .........  ................................................................. 1.15.2.3. Udvekslingsforhold af drev (i givet fald): ................................. 1.16.  Tilladt temperatur ifølge fabrikanten 
1.16.1. Væskekøling: maksimal temperatur ved fraløb: .................K 1.16.2. Luftkøling: Referencepunkt: ...............................  Største temperatur ved referencepunkt: ....................K 1.16.3. Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (i givet fald): K 
...................................K 
1.16.4. Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der 
støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): L 375/58 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
...............................................K 
1.16.5. Brændstoftemperatur:  min. ..............K,   maks. ................K 
 for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved 
trykregulatorens sluttrin 
1.16.6. Brændstofttryk:  min. ..............kPa,   maks. ...............kPa  ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer 1.16.7. Temperatur af smøremiddel:  min. .............K,   maks. ............K 1.17. Tryklader:  ja/nej
(2) 
1.17.1. Fabrikat: ........................................................... 1.17.2. Type: ........................................................... 1.17.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): 
.................................. 
1.17.4. Ladeluftkøler: ja/nej
(2) 
1.18.  Luftindtagssystem 
 Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % 
belastning som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser: .............................kPa 
1.19.  Udstødningssystem 
 Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100% 
belastning som angivet i regulativ nr. 24 og ved de deri angivne driftsbetingelser: .............................kPa 
 Udstødningssystemets volumen: ....................................... cm³  2. FORANSTALTNINGER MOD LUFTFORURENING  2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): 
................................................................. 
2.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og 
ikke er omfattet af en anden rubrik): 
2.2.1. Katalysator: ja/nej
(2) 
2.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: .................... 2.2.1.2. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: .....  ................................................................. 2.2.1.3. Katalytisk virkning: ....................................... 2.2.1.4. Samlet mængde ædelmetaller: ................................ 2.2.1.5. Relativ koncentration: ......................................... 2.2.1.6. Bærer (struktur og materiale): ............................. 2.2.1.7. Celletæthed: ................................................... 2.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: .................. 2.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i 
udstødningssystemet): .................................. ................................................................. 
2.2.2. Lambda-sonde: ja/nej
(2) 
2.2.2.1. Type: ........................................................... 2.2.3. Lufttilførsel: ja/nej
(2) 
2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ............................... 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/59
2.2.4. Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej(2) 
2.2.4.1. Karakteristika (flowhastighed osv.): ............................... 
2.2.5. Partikelfilter: ja/nej(2) 
 2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: .........  ................................................................. 2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion: ........................ 2.2.5.3. Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): .............. 2.2.5.4. Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ...  ................................................................. 2.2.6. Andre systemer: ja/nej
(2) 
2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde: ......................................  3. BRÆNDSTOFTILFØRSEL  3.1. Dieselmotorer 
3.1.1. Fødepumpe  Tryk
(3): …..........kPa eller karakteristikdiagram(2): .... 
 ................................................................. 3.1.2. Indsprøjtningssystem 3.1.2.1. Pumpe 3.1.2.1.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.1.2.1.2. Type(r): ........................................................ 3.1.2.1.3. Brændstoftilførsel: …...mm³
(3) pr. takt ved en motorhastighed på ……. min-1 ved 
største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram(2) (3): ............. 
 .................................................................  Anvendt metode: på motor/i prøvebænk
(2) 
 Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og 
ladetryk afhængigt af motorhastigheden. 
3.1.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling 3.1.2.1.4.1. Kurve over indsprøjtningsforstilling 
(3): ..................................... 
3.1.2.1.4.2. Statisk indsprøjtningsindstilling(3): ..................................... 
3.1.2.2. Indsprøjtningsrør 3.1.2.2.1. Længde: .......................................................mm 3.1.2.2.2. Indvendig diameter: ............................................mm 3.1.2.3. Tilførselsdyse(r) 3.1.2.3.1. Fabrikat(er): .......................................................  3.1.2.3.2. Type(r): .......................................................  3.1.2.3.3. "Åbningstryk": ........................................kPa
(3) 
 eller karakteristikdiagram(2)(3): ................................. 
3.1.2.4. Regulator 3.1.2.4.1. Fabrikat(er): .......................................................  3.1.2.4.2. Type(r): ........................................................ 3.1.2.4.3. Afskæringspunkt under fuld belastning: ..............min
-1 
3.1.2.4.4. Største hastighed, ubelastet: ......................................min-1 
3.1.2.4.5. Tomgangshastighed: ...............................................min-1 L 375/60 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
3.1.3. Koldstartsystem 
3.1.3.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.1.3.2. Type(r): ........................................................ 3.1.3.3. Beskrivelse: .................................................... 3.1.3.4. Hjælpestartanordning: ......................................... 3.1.3.4.1. Fabrikat: ........................................................... 3.1.3.4.2. Type: ........................................................... 3.2. Gasfyrede motorer
 
3.2.1. Brændstof: Naturgas/LPG(2) 
3.2.2. Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er)(2) 
3.2.2.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.2.2. Type(r): ........................................................ 3.2.2.3. Antal trykreduktionstrin: ............................ 3.2.2.4. Tryk i sluttrinnet: min. .........kPa,   maks. ..........kPa 3.2.2.5. Antal hovedindstillingspunkter: ............................... 3.2.2.6. Antal tomgangsindstillingspunkter: ............................... 3.2.2.7. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.3. Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel
(2) 
3.2.3.1. Regulering af blandingen: .................................... 3.2.3.2. Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ................. 
................................................................. 
3.2.3.3. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.4. Blandingsenhed 3.2.4.1. Nummer: ......................................................... 3.2.4.2. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.4.3. Type(r): ........................................................ 3.2.4.4. Placering: ....................................................... 3.2.4.5. Indstillingsmuligheder: ....................................... 3.2.4.6. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.5. Tilførsel i indsugningsmanifold 3.2.5.1. Tilførsel: single point/multipoint
(2) 
3.2.5.2. Tilførsel: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel(2) 
3.2.5.3. Tilførselsudstyr 3.2.5.3.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.5.3.2. Type(r): ........................................................ 3.2.5.3.3. Indstillingsmuligheder: ....................................... 3.2.5.3.4. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.5.4. Fødepumpe (hvis relevant): .................................... 3.2.5.4.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.5.4.2. Type(r): ........................................................ 3.2.5.4.3. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.5.5. Tilførselsdyser:..................................................... 3.2.5.5.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.5.5.2. Type(r): ........................................................ 3.2.5.5.3. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.6. Direkte tilførsel 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/61
3.2.6.1. Tilførselspumpe/trykregulator(2) 
3.2.6.1.1. Fabrikat(er): ........................................................ 
3.2.6.1.2. Type(r): ........................................................ 3.2.6.1.3. Indsprøjtningsindstilling: ............................................... 3.2.6.1.4. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.6.2. Tilførselsdyse(r) 3.2.6.2.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.6.2.2. Type(r): ........................................................ 3.2.6.2.3. Åbningstryk eller karakteristikdiagram
(3): .................. 
................................................................. 
3.2.6.2.4. Godkendelsesnummer: ................................................ 3.2.7. Elektronisk styreenhed 3.2.7.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.7.2. Type(r): ........................................................ 3.2.7.3. Indstillingsmuligheder: ....................................... 3.2.8. NG-brændstofspecifikt udstyr 3.2.8.1. Variant 1 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte 
brændstofsammensætninger) 
3.2.8.1.1. Brændstoffets sammensætning:  
methan (CH
4): basis: .... mol. %  min. …. mol. % maks. …. mol. %  
ethan (C 2H 6): basis: .... mol. %  min. …. mol. % maks. …. mol. %  
propan (C 3H 8): basis: .... mol. %  min. …. mol. % maks. …. mol. %  
butan (C 4H 10): basis: .... mol. %  min. …. mol. % maks. …. mol. %  
C5/C5+: basis: .... mol. %  min. …. mol. % maks. …. mol. %  
ilt (O 2):  basis: .... mol. %  min. …. mol. % maks. …. mol. %  
inaktive gasser (N 2, He 
etc.): basis: .... mol. %  min. …. mol. % maks. …. mol. %  
 3.2.8.1.2. Tilførselsdyse(r) 3.2.8.1.2.1. Fabrikat(er): ........................................................ 3.2.8.1.2.2. Type(r): ........................................................ 3.2.8.1.3. Andre (i givet fald) 3.2.8.2. Variant 2 (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte 
brændstofsammensætninger) 
 4. VENTILINDSTILLING  4.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, 
eller tilsvarende data: .................... ................................................................. 
4.2. Reference- og/eller indstillingsspillerum
(2): ............................ 
 ................................................................. 5. TÆNDINGSSYSTEM (KUN MOTORER MED GNISTTÆNDING)  L 375/62 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
5.1. Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og 
tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives)(2) 
5.2. Tændingens styreenhed 
5.2.1. Fabrikat(er): ........................................................ 5.2.2. Type(r): ........................................................ 5.2. Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram
(2) (3): ...................... 
 ................................................................. 5.4. Tændingsindstilling
(3): grader før top ved en hastighed på ……. min-1 og et 
absolut indsugningsmanifoldtryk på …. kPa 
5.5. Tændrør 
5.5.1. Fabrikat(er): ........................................................ 5.5.2. Type(r): ........................................................ 5.5.3. Gnistgab: ..................................................mm 5.6. Tændspole(r) 
5.6.1. Fabrikat(er): ........................................................ 5.6.2. Type(r): ........................................................  Fodnoter
 
 
(1) Oplysningerne skal gives for hver motor i familien. 
 (2)
 Det ikke gældende overstreges. 
 (3)
 Specificer tolerancen. 
 
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/63
  Bilag 2A  
 
 MEDDELELSE   (største format:  A4 (210 x 297 mm))  
udstedt af: Myndighedens navn: 
....................... ....................... ....................... 
     vedrørende: 2
/  GODKENDELSE UDSTEDT 
GODKENDELSE UDVIDET GODKENDELSE NÆGTET GODKENDELSE INDDRAGET ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN 
 for motor med kompressionstænding, naturgasdrevet motor eller motor med styret tænding, som benytter autogas, 2
/ som separat teknisk enhed hvad angår emission af forurenende stoffer i 
henhold til regulativ nr. 49.   
Godkendelse nr. …..     Udvidelse nr. ….. 
 1. Motorens handelsnavn eller -mærke:................................................................................  2. Motortype:.................................................................................................................. ....... 
 3. Tændingstype: kompressionstænding/styret tænding 2
/ 
 3.1. Brændstoftype:............................................................................................................ ...... 
 4. Fabrikantens navn og adresse: ..........................................................................................  5. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:  
............................................................................................................................... ........... 
 6. Største tilladte indsugningsvakuum:...........................................................................kPa  L 375/64 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
7. Største tilladte modtryk: .............................................................................................kPa 
 8. Maksimal optagen effekt af motordrevet udstyr:  
Middel:  ........kW ved Nominel: ................................................................................kW 
 9. Eventuelle indskrænkninger i anvendelsen:. ....................................................................  10. Emissionsværdier for motoren/stammotoren 
 
10.1. ESC-test (hvis nødvendig): 
CO: ..................... g/kWh THC:................... g/kWh NO
x:.................... g/kWh 
PT: ...................... g/kWh 
 
10.2. ELR-test (hvis nødvendig): 
 Røgtæthed:............................. m-1 
 
10.3. ETC-test (hvis nødvendig): 
CO: ..................... g/kWh THC:................... g/kWh NMHC:............... g/kWh CH
4: .................... g/kWh 
NO x:.................... g/kWh 
PT: ...................... g/kWh 
 11. Motor indleveret til prøvning den (dato): .........................................................................  12. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen:  
............................................................................................................................... ........... 
 13. Dato på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste:........................................................  14. Nummer på prøvningsrapporten fra den tekniske tjeneste: ..............................................  15. Placering af godkendelsesmærke på motor: .....................................................................  16. Sted:...................................................................................................................... ............ 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/65
17. Dato: ..................................................................................................................... ............ 
 
18. Underskrift: .............................................................................................................. ........ 
 19. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er 
vedlagt som bilag: 
 
Et eksemplar af bilag 1 til dette regulativ i udfyldt stand vedlagt de tegninger og 
diagrammer, der refereres til. 
                                          _____________
 
1/ Kendingsnummeret på den stat, som har udstedt/udvidet/nægtet/inddraget 
godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse). 
2/ Det ikke gældende overstreges. L 375/66 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Bilag 2B  
 
 MEDDELELSE   (største format:  A4 (210 x 297 mm))  
udstedt af: Myndighedens navn: 
....................... ....................... ....................... 
     vedrørende: 2
/  GODKENDELSE UDSTEDT 
GODKENDELSE UDVIDET GODKENDELSE NÆGTET GODKENDELSE INDDRAGET ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN 
 af en køretøjstype, hvad angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49  Godkendelse nr. …..     Udvidelse nr. …..   1. Motorens handelsnavn eller -mærke: ...................................................................................  2. Køretøjstype: ............................................................................................................... ......... 
 3. Fabrikantens navn og adresse:..............................................................................................  4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: .................................................. 
............................................................................................................................... ............... 
 5. Største tilladte indsugningsvakuum: ..............................................................................kPa  6. Største tilladte modtryk: ................................................................................................kP a 
 7. Maksimal optagen effekt af motordrevet udstyr:  
Middel:  . . . . . . . . . . kW.  Nominel: .............................................................................kW 
 8. Motorens fabrikat og type: .................................................................................................. . 
 9. Emissionsværdier for motoren/stammotoren 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/67
 
9.1. ESC-test (hvis nødvendig): 
CO:......................g/kWh 
THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 
9.2. ELR-test (hvis nødvendig): 
Røgtæthed:.............................m-1 
 
9.3. ETC-test (hvis nødvendig): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4: ....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 10. Motor indleveret til prøvning den (dato): .............................................................................  11. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen:..................................................... 
............................................................................................................................... ............... 
 12. Dato på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste:............................................................   13. Nummer på prøvningsrapporten fra den tekniske tjeneste: ..................................................  14. Placering af godkendelsesmærke på køretøj/motor 2
/:......................................................... 
 15. Sted:...................................................................................................................... ................ 
 16. Dato: ...................................................................................................................... ............... 
 17. Underskrift:............................................................................................................... ............ 
 18. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt 
som bilag: 
 
Et eksemplar af bilag 1 til dette regulativ i udfyldt stand vedlagt de tegninger og diagrammer, der refereres til. 
             _________
 
1/ Kendingsnummeret på den stat, som har udstedt/udvidet/nægtet/inddraget 
godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse). 
2/ Det ikke gældende overstreges. L 375/68 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 3  
 
GODKENDELSESMÆRKERS UDFORMNING 
(jf. punkt 4.6 i dette regulativ) 
 
I. GODKENDELSE “I” (Række A).  (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ)   
Model A
 
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række A, som benytter diesel 
eller autogas (LPG).  
 
   
 
Model B
 
  Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række A, som benytter naturgas 
(NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.  
 
 
  
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-
/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede K ongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med 
godkendelsesnummer 042439.  Dette g odkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i 
overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette  
regulativ.   
 
II. GODKENDELSE “II” (Række B1).  (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ)  
Model C
 
 HL ta
3
a a 
2 E  11 49 RI - 042439  a
3
a  = 8  m m min . a a 
2 E  11 49 RI - 042439  a
3
a  = 8  m m min . 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/69
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B1, som benytter diesel 
eller autogas (LPG).  
 
Model D  
 
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B1, og som benytter 
naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.   
    
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er 
godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 042439.  Dette g odkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i 
overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ.  
 
III. GODKENDELSE “III” (Række B2). 
 (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ) 
Model E
 
  Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B2, som benytter diesel 
eller autogas (LPG).  
       
Model F
 
  Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række B2, og som benytter 
naturgas (NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i aa 
2 E   11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8 m m min . H ta
3
aa
2E   11 49 RII - 042439  a
3
a  = 8 m m min . aa
2E   11 49 RII - 042439  a
3
a  = 8 m m min . L 375/70 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.   
 
    
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-
/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede K ongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med 
godkendelsesnummer 042439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i 
overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ.  
 
IV. GODKENDELSE “IV” (Række C). 
 (jf. pkt. 4.6.3 i dette regulativ)  
Model G
 
  Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række C, som benytter diesel 
eller autogas (LPG).  
 
 
 
  
Model H
 
 
 Motorer godkendt i henhold til emissionsgrænseværdierne i række C, som benytter naturgas 
(NG). Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.   
    
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er a a 
2 E  11 49 RIV - 042439  a
3
a  = 8  m m min . L ta
3
a a 
2 E  11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . 
HL ta
3
a a 
2 E  11 49 RIV - 042439  a
3
a  = 8  m m min . 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/71
godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med 
godkendelsesnummer 042439. Dette  godkendelsesmærke viser, at  godkendelsen er udstedt  i 
overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 04-serien og i overensstemmelse med de relevante grænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ.  
 
V. MOTORER/KØRETØJER GODKENDT I HENHOLD TIL ET ELLER FLERE 
REGULATIVER 
 (jf. punkt 4,7 i dette regulativ) 
 
Model I
 
 
   
 
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er 
godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 (emissionsniveau  IV) og regulativ nr. 24 1/. De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser var regulativ nr. 49 ændret ved 04-ændringsserien, og regulativ nr. 24 var ændret ved 03-ændringsserien. 
_____________  1
/ Det andet regulativnummer er kun givet som eksempel.  
 
_________ 49 IV HL  
24 03 1628  04 2439  a 
2 a E  11 a 
3 a 
2 
a 
2  a 
3 
a 
3 L 375/72 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 4  
 
PRØVNINGSFORSKRIFTER 
 
1. INDLEDNING 
 1.1. I dette bilag beskrives metoderne til bestemmelse af emissionen af forurenende 
luftarter, partikler og røg fra de afprøvede motorer. Der beskrives tre prøvecyklusser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2 i regulativet: 
 1.1.1. ESC-prøvecyklussen, der består af 13 stationære testforløb med konstant hastighed  1.1.2. ELR-prøvecyklussen, der består af en række ikke-stationære belastningstrin ved 
forskellige motorhastigheder, som indgår som del af én testprocedure og gennemføres sideløbende 
 1.1.3. ETC-prøvecyklussen, som består af en række ikke-stationære forløb, der sekund for 
sekund går over i hinanden.  
 1.2. Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk, der er tilsluttet et 
dynamometer. 
 1.3. Måleprincip
 
  I motorens udstødning måles indholdet af gasformige komponenter (carbonmonoxid, 
total mængde carbonhydrider kun for dieselmotorer (kun ved ESC-test), andre carbonhydrider end methan for diesel- og gasmotorer (kun i ETC-test), methan for gasmotorer (kun i ETC-test), samt nitrogenoxider), partikler (for dieselmotorer og gasmotorer kun på trin C) og røg (kun dieselmotorer ved ELR-test). Desuden anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til at opdage måleproblemer under prøvningen. 
 1.3.1.  ESC-test 
  Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af 
ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Prøvningscyklussen består af en række arbejdsmåder med forskellig hastighed og effekt, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende luft. Der tages én prøve gennem hele testproceduren, som opsamles på passende filtre. For hvert forurenende stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal der måles NO
x i tre prøvningspunkter 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/73
inden for det kontrolområde, der vælges af den tekniske tjeneste1 , og de målte 
værdier skal sammenholdes med værdierne beregnet for de arbejdsmåder i 
prøvningscyklussen, der omfatter de valgte prøvningspunkter. NO x-kontrolmålingerne 
sikrer, at motorens forureningsbegrænsning er effektiv inden for motorens typiske arbejdsområde. 
 1.3.2.  ELR-test 
   Ved en påbudt belastningsresponsprøve bestemmes røgtætheden af den varme motor 
med opacimeter. Prøven består i, at motoren ved konstant hastighed udsættes for en belastning fra 10 % til 100 % ved tre forskellige motorhastigheder. Derudover gennemløbes et fjerde belastningstrin, valgt af den tekniske tjeneste
1, og den heri 
målte værdi sammenholdes med værdierne fra de foregående belastningstrin. Værdien svarende til spidsen af røgtæthedskurven beregnes ved hjælp af en algoritme til gennemsnitsberegning som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.  
 1.3.3.  ETC-test 
  Under en foreskreven cyklus med varm motor og glidende overgang mellem 
driftsomstændigheder, som nøje bygger på vejtypespecifikke køremønstre for kraftige motorer i lastbiler og busser, måles tallene for ovennævnte forurenende stoffer efter fortynding af den samlede udstødningsgas med konditioneret omgivende luft. Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og –hastighed registreret af dynamometeret integreres effekten med hensyn til tiden gennem prøvecyklussen. Resultatet er det arbejde, motoren har udført i prøvecyklussen. Koncentrationen af NO
x og HC bestemmes gennem hele cyklussen ved integration af signalet fra 
analysatoren. Koncentrationen af CO, CO 2 og NMHC kan bestemmes ved integration 
af signalet fra analysatoren eller ved indsamling i prøvesæk. For partikler indsamles en proportional prøve på passende filtre. Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas bestemmes gennem hele cyklussen med henblik på beregning af masseemissionen af hvert forurenende stof. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag. 
 2. PRØVNINGSBETINGELSER  2.1. Prøvningsbetingelser for motoren
 
 2.1.1. Den absolutte temperatur (T
a) af motorens indsugningsluft måles ved motorens 
luftindtag i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (p s) måles i kPa, og parameteren F 
bestemmes efter følgende anvisninger: 
 
                     
1 / Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder . L 375/74 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 a) for dieselmotorer: 
   Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:  
7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:  
5 , 1 7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 b) for gasmotorer:   
6 , 0 2 , 1
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
2.1.2.  Prøvningens gyldighed 
  For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren F gælde:  
0,96 ≤ F ≤ 1,06 
 2.2. Motorer med køling af motorens indgangsluft
 
  Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens 
mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, tillæg 1, punkt 1.16.3. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20°C).  
  Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved 
motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, punkt 1.16.3. Den indstilling af ladeluftkøleren, som anvendes for at opfylde ovennævnte betingelser, skal anvendes gennem hele prøvecyklussen. 
 2.3. Motorens luftindtag
 
  Det anvendte luftindtag skal have en indsnævring, der højst afviger ± 100 Pa fra 
motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning.  
 2.4. Motorens udstødningssystem
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/75
 
 Det anvendte udstødningssystem skal have et udstødningsmodtryk, som højst afviger 
± 1000 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning, og et volumen, som højst afviger ± 40 % fra det af fabrikanten angivne. Der kan anvendes et testsystem, forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i bilag 4, tillæg 4, punkt 3.4, og i bilag 4, tillæg 6, punkt 2.2.1, EP, samt punkt 2.3.1, EP. 
  Har motoren anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal 
udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for de afstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer. 
 2.5. Kølesystem
 
  Kølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur 
på den af fabrikanten angivne normalværdi.  
 2.6 Smøreolie
 
  Specifikationer for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og 
angives sammen med prøvningsresultaterne som angivet i bilag 1, punkt 7.1. 
 2.7. Brændstof
 
  Referencebrændstofferne i bilag 5, 6 og 7 anvendes.    Brændstoftemperatur og målepunkt skal af fabrikanten angives inden for grænserne i 
bilag 1, punkt 1.16.5. Brændstoftemperaturen må ikke være under 306 K (33 °C). Holder brændstoffet ikke den angivne temperatur, skal temperaturen være 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C) ved brændstoftilførslens indgang. 
  For NG- og LPG-drevne motorer skal brændstoftemperatur og målepunkt ligge inden 
for grænserne i bilag 1, punkt 1.16.5, eller i bilag 1, tillæg 3, punkt 1.16.5, når motoren ikke er en stammotor. 
 L 375/76 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.8. Prøvning af efterbehandlingssystemer for udstødningen  
 
 Er motoren forsynet med anordning til efterbehandling af udstødningen, skal de under 
prøvecyklusserne målte emissioner være repræsentative for emissionerne i marken. Lader dette sig ikke opnå ved en enkelt prøvecyklus (f.eks. for partikelfiltre med periodisk regenerering), skal der gennemføres flere prøvecyklusser og testresultaterne udlignes og/eller vægtes. Den nøjagtige fremgangsmåde aftales mellem motorfabrikanten og den tekniske tjeneste og skal være baseret på et velbegrundet teknisk skøn. 
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/77
Bilag 4 - Tillæg 1  
 
ESC- OG ELR-PRØVECYKLUSSER 
 
1. INDSTILLING AF MOTOR OG DYNAMOMETER 
 1.1. Bestemmelse af motorhastighed A, B og C
 
  Motorhastighed A, B og C angives af fabrikanten i henhold til følgende forskrifter:   Den højeste motorhastighed n
hi bestemmes ved beregning af 70 % 
mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag 1, tillæg 1, punkt 8.2. Den højeste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som n
hi.  
  Den laveste motorhastighed n
lo bestemmes ved beregning af 50 % 
mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag 1, tillæg 1, punkt 8.2. Den laveste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som n
lo. 
  Motorhastighed A, B og C bestemmes på følgende måde:  
Hastighed A = n
lo + 25 % (n hi - n lo ) 
Hastighed B = n lo  + 50 % (n hi - n lo ) 
Hastighed C = n lo + 75 % (n hi - n lo) 
 
 Motorhastighed A, B og C kan kontrolleres på en af følgende måder:  
a) Med henblik på nøjagtig bestemmelse af n
hi og n lo måles på ekstra testpunkter i 
forbindelse med godkendelse af motoreffekten efter regulativ nr. 24. Den maksimale effekt, n
hi og n lo bestemmes af effektkurven, og motorhastighed 
A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter. 
 
b) Motoren kortlægges langs hele belastningskurven fra den maksimale ubelastede 
motorhastighed til tomgangshastighed, idet der anvendes mindst 5 målepunkter pr. 1 000 motoromdrejninger på skalaen og målepunkter som højst afviger ± 50 min
-1 fra motorhastigheden svarende til den angivne 
maksimaleffekt. Den maksimale effekt, n hi og n lo bestemmes af denne 
karakteristik, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.   
  Hvis den målte motorhastighed A, B og C ikke afviger mere end ± 3 % fra den af 
fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes den af fabrikanten angivne motorhastighed til emissionsprøvningen. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til emissionsprøvningen.  
 L 375/78 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
1.2. Bestemmelse af dynamometerets indstilling  
 
 Momentkurven ved fuld motorbelastning bestemmes eksperimentelt ved forsøg, hvor 
man beregner drejningsmomentværdierne ved de foreskrevne prøvningssekvenser under nettobetingelser som foreskrevet i bilag 1, tillæg 1, punkt 8.2. I givet fald tages hensyn til den af det motordrevne udstyr optagne effekt. Dynamometerindstillingen beregnes for hver testforløb undtagen for tomgang ved hjælp af formlen: 
100L)n(Ps ∗ =  
 når afprøvning finder sted under nettobetingelser 
  
 når afprøvning ikke finder sted under nettobetingelser   hvor:   s = dynamometerindstilling, kW   P(n) = motorens nettoeffekt som angivet i bilag 1, tillæg 1,    punkt 8.2, kW    L = belastningsprocent som angivet i punkt 2.7.1,    P(a) = effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret som 
angivet 
   i bilag 1, tillæg 1, punkt 6.1.   P(b) = effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret 
som angivet 
   i bilag 1, tillæg 1, punkt 6.2.  2. ESC-TEST   På fabrikantens begæring kan der gennemføres en forprøve til konditionering af 
motoren og udstødningssystemet før målecyklussen. 
 2.1. Klargøring af prøvetagningsfiltre
 
  Mindst én time før prøvens gennemførelse skal hvert filter(par) anbringes i en lukket, 
men ikke tætnet petriskål og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter(par), og taravægten noteres. Det pågældende filter(par) opbevares derefter i en lukket petriskål eller filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Er det pågældende filter(par) ikke blevet anvendt inden for otte timer efter udtagning af vejerummet, skal det vejes igen før anvendelsen. ))b(P)a(P(100L)n(Ps − + ∗ =27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/79
 
2.2. Montering af måleapparaturet  
  Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Anvendes et 
totalstrømssystem til fortynding af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret være tilsluttet systemet. 
 2.3. Start af fortyndingssystemet og motoren
 
  Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og 
trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens anbefalinger og god teknisk skik. 
 2.4. Start af partikelprøvetagningssystem
 
  Partikelprøvetagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens 
baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes gennem partikelfiltrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvningens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, kan der måles ved cyklussens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.  
 2.5. Indstilling af fortyndingsforholdet
 
  Fortyndingsluften skal indstilles således, at temperaturen af den fortyndede 
udstødningsgas, målt umiddelbart før hovedfilteret, ikke er over 325 K (52 °C) i noget forløb. Fortyndingsforholdet (q) må ikke være under 4. 
   For systemer reguleret af koncentrationen af CO
2 eller NO x skal fortyndingsluftens 
koncentration af CO 2 eller NO x måles ved begyndelsen og slutningen af hver 
prøvning. Ved måling af fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO 2 eller NO x 
må start- og slutværdierne ikke afvige mere end henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes. 
 2.6. Kontrol af analysatorerne
 
  Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret.  2.7. Prøvningscyklus
 
 2.7.1. Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem efter følgende cyklus 
bestående af 13 forløb: L 375/80 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 
Forløb nr.  Motorhastighed  Belastning, i %  Vægtningsfaktor  Forløbets længde  
1 Tomgang  - 0,15 4 minutter  
2 A  100 0,08 2 minutter  
3 B  50 0,10 2 minutter  
4 B  75 0,10 2 minutter  
5 A  50 0,05 2 minutter  
6 A  75 0,05 2 minutter  
7 A  25 0,05 2 minutter  
8 B  100 0,09 2 minutter  
9 B  25 0,10 2 minutter  
10 C  100 0,08 2 minutter  
11 C  25 0,05 2 minutter  
12 C  75 0,05 2 minutter  
13 C  50 0,05 2 minutter  
  2.7.2.  Prøvningssekvens 
  Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen af forløbene skal svare til disses 
nummerering i punkt 2.7.1. 
  Motoren skal fungere i den foreskrevne tid i hvert forløb, således at ændringer i 
motorhastighed og -belastning er fuldført inden for de første 20 sekunder. Den foreskrevne motorhastighed skal holdes inden for ± 50 min
-1, og det foreskrevne 
drejningsmoment må højst afvige ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved testhastigheden.  
  På fabrikantens begæring kan testsekvensen gentages et tilstrækkeligt antal gange til, 
at der frafiltreres en større masse af partikler på filteret. Fabrikanten skal forelægge en detaljeret beskrivelse af procedurerne til dataevaluering og beregning. Indholdet af forurenende luftarter bestemmes kun ved den første prøvningscyklus. 
 2.7.3.  Analysatorernes respons 
  Analyseapparaternes målinger skal optegnes med båndskriver eller måles med et 
tilsvarende dataoptegningssystem, idet udstødningsgassen gennemstrømmer analysatorerne gennem hele prøvecyklussen.  
 2.7.4.  Udtagning af partikelprøver 
  Der skal anvendes ét par filtre (hovedfilter og ekstrafilter, se bilag 4, tillæg 4) til hele 
prøvningsproceduren. De i prøvecyklussen for de forskellige forløb angivne vægtningsfaktorer anvendes ved, at der indsamles en prøve, som er proportional med 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/81
udstødningens massestrøm i hvert enkelt forløb af prøvecyklussen. Dette kan opnås 
ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 5.6 er opfyldt. 
  Prøvetagningstiden pr. forløb skal være mindst 4 sekunder pr. 0,01 vægtningsfaktor. 
Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hvert forløb. Udtagning af partikelprøver skal afsluttes tidligst 5 sekunder før slutningen af hvert forløb. 
 2.7.5.  Motorens tilstand 
  Motorhastighed og -belastning, indsugningsluftens temperatur og vakuum, 
udstødningens temperatur og modtryk, brændstofstrømningshastighed og luft- eller udstødningsstrøm, ladelufttemperatur, brændstoftemperatur og -fugtindhold skal registreres i hver arbejdsmåde, idet kravene til hastighed og belastning (jf. punkt 2.7.2) er opfyldt på tidspunktet for udtagning af partikelprøver, og i hvert tilfælde i det sidste minut af hvert forløb. 
   Eventuelle yderligere data, der måtte være nødvendige til beregningerne, skal 
registreres (jf. punkt 4 og 5). 
 2.7.6. Kontrol af NO
x i kontrolområdet 
  Umiddelbart efter gennemførelse af forløb 13 foretages kontrol af NO
x inden for 
kontrolområdet. Motoren skal konditioneres i forløb 13 i tre minutter, før målingerne påbegyndes. Der foretages tre målinger på forskellige punkter inden for kontrolområdet, valgt af den tekniske tjeneste1
. Perioden for hver måling skal være 2 
minutter.  
   Målingen, der sker efter samme procedure som for NO
x-målingen i cyklussen 
bestående af 13 testforløb, skal gennemføres i overensstemmelse med punkt 2.7.3, 2.7.5 og 4.1 i dette tillæg, samt med bilag 4, tillæg 4, punkt 3. 
   Beregningen skal foretages i overensstemmelse med punkt 4.  2.7.7. Efterkontrol af analyseapparaterne   Efter emissionstesten gentages kontrollen med anvendelse af en nulstillingsgas og 
samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi. 
 
                    
 
1 /  Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.  L 375/82 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
3. ELR-TEST 
 3.1. Montering af måleapparaturet
 
  Opacimeter og prøvetagningssonder skal, i givet fald, være monteret efter 
lyddæmperen og en eventuel efterbehandlingsenhed i overensstemmelse med de almindelige monteringsanvisninger fra instrumentets fabrikant. Derudover skal kravene i punkt 10 i ISO DIS 11614 overholdes, hvor det er hensigtsmæssigt. 
   Før nulpunkts- og fuldskalakontrol skal opacimeteret varmes op og stabiliseres efter 
fabrikantens anvisninger. Har opacimeteret renseluftsystem til undgåelse af tilsodning af instrumentets optiske dele, skal også dette system aktiveres og justeres efter fabrikantens anvisninger. 
 3.2. Kontrol af opacimeteret
 
  Ved nulpunkts- og fuldskalakontrol skal apparatet være indstillet på udlæsning af 
opacitet, da der er to veldefinerede kalibreringspunkter på opacitetsskalaen, nemlig 0 % opacitet og 100 % opacitet. Lysabsorptionskoefficienten beregnes derefter korrekt på grundlag af den målte røgtæthed og L
A som angivet af opacimeterets fabrikant, når 
instrumentet er stillet tilbage på udlæsning af k-værdi med henblik på testen. 
  Når opacimeterets lysstråle ikke spærres, skal visningen indstilles til en røgtæthed på 
0,0 % ± 1,0 %. Idet lystilgangen til apparatets føler er spærret, indstilles visningen til en opacitet på 100,0 % ± 1,0  %. 
 3.3. Prøvningscyklus
 
 3.3.1.  Klargøring af motoren 
  Motoren og systemet skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere 
motorens driftsparametre i henhold til fabrikantens anvisninger. Formålet med forkonditioneringsfasen er desuden at undgå, at den egentlige måling påvirkes af belægninger i udstødningssystemet efter en foregående prøve. 
 Når motoren er stabiliseret, skal cyklus påbegyndes senest 20 ± 2 s efter 
forkonditioneringsfasen. På fabrikantens begæring kan der gennemføres en foreløbig prøvecyklus for at konditionere motoren og udstødningssystemet før målecyklusen. 
 3.3.2.  Prøvningssekvens 
  Testen består af en sekvens af tre belastningstrin ved hver af de tre motorhastigheder 
A (cyklus 1), B (cyklus 2) og C (cyklus 3), bestemt som angivet i bilag 4, punkt 1.1, efterfulgt af cyklus 4 ved en hastighed inden for kontrolområdet og en belastning, som er mellem 10 % og 100 % og vælges af den tekniske tjeneste1
. Ved betjening af 
                     
1 /  Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder . 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/83
dynamometeret på testmotoren går man frem i følgende rækkefølge som vist i fig. 3. 
 
 
 
Figur 3 : Sekvens ved ELR-test 
 
(a) Motoren bringes til at fungere ved motorhastighed A og 10 % belastning i 
20 ± 2 s. Den foreskrevne hastighed skal holdes med en nøjagtighed af 
± 20 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment skal holdes med en nøjagtighed 
på ± 2 % af det maksimale drejningsmoment ved testhastigheden. 
 
(b) Ved afslutningen af foregående segment flyttes hastighedsreguleringsarmen 
hurtigt til helt åben stilling, hvor den holdes i 10 ± 1 s. Der påføres den nødvendige dynamometerbelastning, således at motorhastigheden holdes med en nøjagtighed af ± 150 min
-1 i de første 3 sekunder, og ± 20 min-1 under resten af 
segmentet. 
 
(c) Den i a) og b) beskrevne sekvens gentages to gange. 
 
(d) Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed B 
og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s. 
 
(e) Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed B. 
 
(f) Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed C 
og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s. 
  
(g) Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed C. 
  
(h) Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til den valgte 
motorhastighed og en vilkårlig belastning over 10 % i løbet af 20 ± 2 s. Hastighed 
Cyklus 1  Cyklus 2  Cyklus 3  Cyklus 4  
Belastning Udvalgt 
punkt L 375/84 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
  
(i) Sekvens a) til c) skal gennemløbes ved den valgte motorhastighed. 
 
3.4. Validering af cyklus  
 
 De relative standardafvigelser af de gennemsnitlige røgtæthedsværdier ved hver 
testhastighed (A, B, C) skal være mindre end 15 % af den tilsvarende gennemsnitsværdi (SV
A, SV B, SV C, beregnet i henhold til afsnit 6.3.3 af de tre på 
hinanden følgende belastningstrin ved hver testhastighed), dog højst 10 % af grænseværdien angivet i regulativets tabel 1. Er værdien større, gentages sekvensen, indtil 3 på hinanden følgende belastningstrin opfylder godkendelseskravet. 
 3.5. Efterkontrol af opacimeteret
 
  Opacimeterets nulpunktsforskydning må ikke være større end ± 5,0 % af den i 
regulativets tabel 1 angivne grænseværdi. 
  4. BEREGNING AF
 FORURENENDE GASSER 
 4.1. Evaluering af data
 
  Til vurdering af emissionen af luftarter tages gennemsnittet af ”aflæst værdi på 
kurve” i de sidste 30 sekunder af hvert forløb, og gennemsnitskoncentrationen (conc) af HC, CO og NO
x i hvert forløb bestemmes af gennemsnitsaflæsningen på kurven og 
de tilhørende kalibreringsdata. Anden form for registrering kan anvendes, forudsat at ækvivalent datafangst er sikret. 
   Til kontrol af NO
x i kontrolområdet finder ovenstående krav kun anvendelse på NO x. 
   Vælger man at bestemme strømningshastigheden af udstødningsgas G
EXHW  eller af 
fortyndet udstødningsgas G TOTW , skal det ske som angivet i bilag 4, tillæg 4, punkt 
2.3. 
 4.2. Korrektion for tør/våd gas
 
  Den målte koncentration omregnes til våd basis ved hjælp af følgende formler, 
medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis. 
   
conc (våd) = K
w * conc (tør) 
   For ufortyndet udstødningsgas:  
2 , 1W
AIRDFUEL
FH r W KGGF K −⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛∗ − =  
 samt 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/85
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+=
AIRWFUELFH
GG1969 . 1F  
 
 For fortyndet udstødningsgas:  
12
1 , ,200) %(1W e W Kvåd CO HTCRATK −⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛ ∗− =  
 
 eller 
⎟⎟⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜⎜⎜
⎝⎛
∗+−=
200) %(11(
2) 1
2 , ,tør CO HTCRATKKW
e W  
 
 
 
For fortyndingsluften :  For indsugningsluften : 
(hvis denne er forskellig fra 
fortyndingsluften)  
K W,d = 1- K W1  K W,a = 1- K W2 
K W1 = ) 608,1( 1000608.1
dd
HH
∗ +∗  K W2 = ) 608,1( 1000608.1
aa
HH
∗ +∗ 
2
d d Bd d
d10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=   
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
  
EN DA 
. , 
 
 hvor:     H
a, H d = g vand pr. kg tør luft 
  R d, R a = relativ fugtighed af fortyndingsluft/indsugningsluft, % 
  p d, p a = fortyndings-/indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa 
  p B   = total barometerstand, kPa 
 4.3. NO
x-korrektion for fugtindhold og temperatur  
  Da NO
x-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NO x-koncentrationen 
korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende formler. 
 L 375/86 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
)298 ( )71,10 ( 11
,− ∗+ − ∗+=
a aD HTB HAK  
 
 hvor:    A = 0,309 G
FUEL/G AIRD -0,0266  
  B = -0,209 G FUEL/G AIRD +0,00954  
  T a =  luftens temperatur, K 
  H a =  indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft, hvor: 
 
210220,6
−∗∗ −∗∗=
a a Ba a
aRpppRH  
   R
a= indsugningsluftens relative fugtighed i % 
  ρ a = indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa 
  ρ B = total barometerstand, kPa 
 4.4. Beregning af emissionsmassestrømshastigheder
 
  Massestrømmene af emissioner (g/h) for hvert forløb beregnes på følgende måde, idet 
udstødningsgassens massefylde forudsættes at være 1,293 kg/m³ ved 273 K (0 °C) og 101,3 kPa: 
  (1)  NO
x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G EXHW  
  (2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc  * G EXHW  
  (3)  HC
mass = 0,000479 * CO conc  * G EXHW  
  hvor NO
x conc, CO conc, og HC conc 1 er gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den 
ufortyndede udstødningsgas som bestemt i punkt 4.1. 
  Hvis man (frivilligt) vælger at bestemme emissionen af luftarter med et 
fuldstrømsfortyndingssystem, skal følgende formel anvendes: 
   (1)  NO
x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G TOTW  
  (2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc  * G TOTW  
  (3)  HC
mass = 0,000479 * CO conc  * G TOTW  
  hvor NO
x conc, CO conc og HC conc 1/ er de baggrundskorrigerede 
gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den fortyndede udstødningsgas for hvert forløb, 
                     
1 /  Baseret på C1-ækvivalenter. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/87
bestemt i henhold til bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1. 
 
4.5. Beregning af specifikke emissioner  
  De specifikke emissioner (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger: 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass , x
xWF ) n ( PWF NONO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF COCO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF HCHC  
  De i ovenstående beregning anvendte vægtningsfaktorer (WF) er de punkt 2.7.1 
angivne. 
 4.6. Beregning af områdekontrolværdier
 
  For de tre kontrolpunkter valgt i henhold til punkt 2.7.6 skal NO
x-emissionen måles 
og beregnes i overensstemmelse med punkt 4.6.1 og endvidere bestemmes ved interpolation mellem de af prøvecyklussens arbejdsmåder, der er nærmest det pågældende kontrolpunkt i henhold til punkt 4.6.2. De målte værdier sammenholdes derefter med de interpolerede værdier i henhold til punkt 4.6.3. 
 4.6.1.  Beregning af specifik emission 
  NO
x-emissionen for hvert kontrolpunkt (Z) beregnes som følger: 
     NO
x mass,Z  = 0,001587 * NO x conc,Z  * K H,D * G EXHW  
    NO
x,Z = NO x mass,Z  / P(n) Z    
 4.6.2.  Bestemmelse af emissionsværdien i prøvningscyklussen 
  NO
x-emissionen for hvert kontrolpunkt interpoleres fra prøvningscyklussens fire 
nærmeste arbejdsmåder omkring det valgte kontrolpunkt Z som vist i fig. 4. For disse forløb (R, S, T, U) gælder følgende definitioner: 
    Hastighed (R) = hastighed (T) = n
RT 
  Hastighed (S) = hastighed (U) = n SU 
  Belastningsprocent (R) = belastningsprocent (S)   Belastningsprocent (T) = belastningsprocent (U).   NO
x-emissionen for det valgte kontrolpunkt Z beregnes som følger: 
  L 375/88 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E Z  =  E RS + (E TU - E RS) · (M Z - M RS) / (M TU - M RS) 
  
 og:   
E
TU  =  E T + (E U - E T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
E RS  =  E R + (E S - E R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M TU  =  M T + (M U - M T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M RS  =  M R + (M S - M R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
   hvor:   
E
R, E S, E T, E U  = specifik NO x-emission i de tilstødende forløb, beregnet i 
henhold til punkt 4.6.1. 
 
M R, M S, M T, M U  = motorens drejningsmoment i de tilstødende arbejdsmåder 
 
 
 
Figur 4 : Interpolation af NO x-kontrolpunkt 
 4.6.3.  Sammenholdelse af NO
x-emissionsværdier 
  Den målte specifikke NO
x-emission i kontrolpunktet (NO x,Z) sammenholdes med den 
interpolerede værdi (EZ) på følgende måde: 
  
NO x,diff = 100 * (NO x,z - E z) / E z 
 5. BEREGNING AF PARTIKELEMISSIONER  5.1. Evaluering af data
 
  Til vurdering af partikelemissionen registreres den totale masse (M
SAM,i), der er ledt Drejningsmoment 
Hastighed 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/89
gennem filtrene for hver prøvningssekvens. 
 
 Filtrene bringes tilbage til vejerummet og konditioneres i mindst én, men højst 80 
timer, hvorefter de vejes. Filtrenes bruttovægt noteres, og taravægten  (jf. punkt 1 i 
dette tillæg) fratrækkes. Partikelmassen M f er summen af de udskilte partikelmasser 
på hoved- og ekstrafilter. 
  Skal der korrigeres for baggrund, noteres massen (M
DIL) af fortyndingsluft, der er ført 
gennem filtrene, og partikelmassen (M d). Er der foretaget flere end én måling, 
beregnes kvotienten M d/M DIL for hver enkelt måling, og gennemsnittet af værdierne 
beregnes. 
 5.2. Delstrømsfortyndingssystem
 
  De i prøverapporten angivne resultater for partikelemissioner beregnes i følgende trin. 
Da reguleringen af fortyndingsluftens hastighed kan finde sted på forskellige måder, kan der anvendes forskellige metoder til beregning af G
EDFW. Alle beregninger skal 
baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser i prøvetagningsperioden. 
 5.2.1.  Isokinetiske systemer 
 
G
EDFW,i   =  G EXHW,i  * q I 
 
( )
() r Gr G Gq
i , EXHWi , EXHW i , DILW
i∗∗ +=  
  hvor r er forholdet mellem tværsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske 
prøvesonde og udstødningsrøret: 
 
rA
Ap
r=  
 
 
5.2.2. Systemer med måling af CO 2- eller NO x-koncentration 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
qconc conc
conc conciEi A i
DA=−
−,,
,, 11 
 
 hvor: 
  concE= våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas  concD= våd koncentration af sporgassen i den fortyndede udstødningsgas  concA = våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften L 375/90 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i 
dette tillægs punkt 4.2. 
 5.2.3. Systemer med CO2-måling og kulstofbalancemetoden1
 
 
i , A 2 i , D 2i , FUEL
i , EDFWCO COG 5 . 206G−−=  
 hvor:   CO
2D= CO 2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas 
 CO 2A= CO 2-koncentration i fortyndingsluften 
 (koncentrationsangivelser i % vol. på våd basis)    Denne ligning bygger på forudsætningen om kulstofbalance (alt kulstof tilført til 
motoren afgives som CO
2) og er udledt i følgende trin: 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) (*5,206
, 2 , 2 ,,
i A i D i EXWi FUEL
iCO CO GGq−∗=  
  og   5.2.4. Systemer med flowmåling 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) G G (Gq
i , DILW i , TOTWi , TOTW
i−=  
 5.3. Fuldstrømsfortyndingssystem
 
  Rapportens prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin. 
Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser i prøvetagningsperioden. 
 
G
EDFW,i    =  G TOTW,i  
 5.4. Beregning af partikelmassestrømmen
 
  Partikelmassestrømmen beregnes på følgende måde:  
                    
 
1 /  Værdien gælder kun for det i regulativet angivne referencebrændstof. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/91
PTM
MG
massf
SAMEDFW=∗1000 
 
 
 hvor: 
 
GG W FED FW EDFW i
iin
i =
==
∑ ,*
1 
 
MMSAM SAM i
iin
=
==
∑ ,
1 
 
  i=1,...n   bestemt for hele prøvecyklussen ved summation af gennemsnitsværdierne for de enkelte forløb i prøvetagningsperioden. 
  Partikelmassestrømshastigheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde:  
PTM
MM
MD FWFG
massf
SAMd
DIL i inin
EDFW=− ∗−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎛
⎝⎜⎜⎞
⎠⎟⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗
==
∑11
10001  
 
 
 Hvis der foretages mere end en måling, skal (M d/M DIL) erstattes med 
gennemsnitsværdien af (M d/M DIL). 
 
 DF i = 13.4/(conc CO 2 + (conc CO + conc HC)*10-4)) for de enkelte testforløb 
 eller    DF
i = 13.4/concCO 2  for de enkelte testforløb 
  5.5. Beregning af specifik emission
 
  Partikelemissionen beregnes på følgende måde: 
 
PTPT
Pn W Fmass
ii=
∗∑() 
 L 375/92 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
5.6. Effektiv vægtningsfaktor  
 
 Den effektive vægtningsfaktor WF E,i for hver arbejdsmåde beregnes som følger: 
 
WFMG
MGEiSAM i EDFW
SAM EDFW i,,
,=∗
∗ 
 
 
 Den absolutte værdi af de effektive vægtningsfaktorer  må højst afvige med ± 0,003 (± 
0,005 for tomgangsforløb) fra de i punkt 2.7.1 angivne vægtningsfaktorer. 
 6. BEREGNING AF RØGTÆTHED  6.1. Bessel-algoritmen
 
  Bessel-algoritmen skal anvendes til beregning af 1 sekunds gennemsnit ud fra de 
øjeblikkelige røgtætheder, omregnet efter punkt 6.3.1. Algoritmen emulerer et anden ordens lavpasfilter og anvender iterativ beregning til bestemmelse af koefficienterne. Disse koefficienter afhænger af røgtæthedsmålesystemets responstid og af prøvetagningsfrekvensen. Derfor skal punkt 6.1.1 gentages, hver gang systemets responstid og/eller prøvetagningsfrekvens ændrer sig. 
 6.1.1. Beregning af filtrets responstid og Bessel-konstanter   Den nødvendige Bessel-responstid (t
F) er en funktion af røgtæthedsmålesystemets 
fysiske og elektriske responstid som angivet i bilag 4, tillæg 4, punkt 5.2.4, og beregnes ved følgende ligning: 
 
tt tfp e=−+122()  
 
 hvor:   tp = fysisk responstid, s  te = elektrisk responstid, s    Beregningerne til opstilling af et skøn over filterets afskæringsfrekvens(fc) er baseret 
på et trinformet indgangssignal fra 0 til 1 på ≤ 0,01s (jf. bilag 8). Responstiden defineres som tiden mellem det punkt, hvor Bessel-afgangssignalet når 10 % (t
10) og 
det punkt hvor det når 90 % (t 90) af denne trinfunktions værdi. Dette gøres ved 
iteration af f c indtil t 90 − t 10 ≈ t F. Den første iterative beregning af f c er givet ved 
følgende formel: 
  
f c = π / (10 * t F) 
   Bessel-konstanterne E og K beregnes ved følgende ligninger: 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/93
 
EDD=
+∗ ∗ + ∗1
132ΩΩ 
 
K = 2 * E * (D * Ω2 - 1) - 1 
  
 hvor:   D = 0,618034   ∆t = 1 / prøvetagningsfrekvens   Ω = 1 / [tan(π * ∆t * fc )]   6.1.2. Beregning af Bessel-algoritmen   Ved hjælp af værdierne for E og K beregnes 1 sekunds Bessel-gennemsnit af 
responsen på et trininput Si på følgende måde: 
   Yi = Yi-1 + E * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + K * (Yi-1 - Yi-2)    hvor:   Si-2 = Si-1 = 0  Si = 1  Yi-2 =  Yi-1 = 0   Tiderne t10 og t90 beregnes ved interpolation. Forskellen i tid mellem t90 og t10 
definerer responstiden t
F for den pågældende værdi af f c. Er denne responstid ikke 
tilstrækkeligt tæt på den ønskede responstid, fortsættes iterationen, indtil den faktiske responstid højst afviger 1% fra den ønskede respons som følger: 
  
F F 10 90 t 01 , 0 t ) t t ( ∗ ≤ − −  
 6.2 Evaluering af data   Røgtæthedsværdierne måles med en frekvens på mindst 20 Hz.  6.3 Bestemmelse af røgtæthed  6.3.1 Omregning af data   Da den grundlæggende målestørrelse for alle røgtæthedsmålere er transmittans, skal 
røgtæthedsværdierne omregnes fra transmittans (τ) til lysabsorptionskoefficient (k) på følgende måde: 
 L 375/94 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ − =100N1 lnL1k
A 
  
 og:   N = 100 - τ   hvor:    k = lysabsorptionskoefficient (m-1)  LA = effektiv lysvej angivet af instrumentfabrikanten, m  N = opacitet, %  τ = transmittans, %    Omregningen skal foretages, inden der sker yderligere behandling af data.   6.3.2 Beregning af Bessel-gennemsnit af røgtæthed   Den mest hensigtsmæssige afskæringsfrekvens fc er den, der frembringer den 
ønskede filterresponstid tF. Når denne frekvens er bestemt ved den iterative proces i punkt 6.1.1, beregnes de korrekte værdier af konstanterne E og K i Bessel-algoritmen. Derefter anvendes Bessel-algoritmen på kurven over den øjeblikkelige røgtæthed (k-værdi) som beskrevet i punkt 6.1.2: 
   Yi = Yi-1 + E * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + K * (Yi-1 - Yi-2)    Bessel-algoritmen er rekursiv. Man har derfor brug for nogle startværdier på input Si-
1 og Si-2 og startværdier på output Yi-1 og Yi-2 for at få algoritmen i gang. Disse kan forudsættes at være 0. 
  For hvert belastningstrin med de tre motorhastigheder A, B og C, vælges 1-sekunds-
maksimumværdien Y
max blandt de enkelte værdier Yi af hver røgtæthedskurve. 
 6.3.3 Slutresultat   Gennemsnitlig røgtæthed (SV) for hver cyklus (hver testhastighed) beregnes således:    For testhastighed A: SV
A =   (Y max1,A  + Y max2,A  + Y max3,A ) / 3 
   For testhastighed B: SV
B = (Y max 1,B + Y max2,B  + Y max3,B ) / 3 
   For testhastighed C: SV
C =  (Y max1,C  + Y max2,C  + Y max3,C ) / 3 
   hvor:   
Y
max1, Y max2, Y max3 = højeste Bessel-gennemsnit af røgtætheden ved hvert af de tre 
belastningstrin 
  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/95
 Slutværdien beregnes på følgende måde: 
   SV  = (0,43 * SV
A) + (0,56 * SV B) + (0,01 * SV C) 
 
__________ L 375/96 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 4 - Tillæg 2  
 
ETC-PRØVECYKLUS 
 
1. OPTEGNING AF MOTORENS KARAKTERISTIK  1.1. Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken
 
  For at der kan genereres en ETC på testcellen, må motorens hastigheds-
drejningsmomentkarakteristik fastlægges inden prøvecyklussen. Den minimale og den maksimale karakteristikhastighed er defineret således: 
   Minimal karakteristikhastighed = tomgangshastighed 
 
 Maksimal karakteristikhastighed = n
hi * 1,02 eller den hastighed, hvor 
drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul 
 
1.2. Optegning af motorens effektkarakteristik
 
  Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere motorens 
driftsparametre efter fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er stabiliseret, skal motordiagrammet optegnes som følger: 
  Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed.    Motoren skal arbejde med fuld last ved den minimale karakteristikhastighed.  Motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min
-1/s fra den 
minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet. 
 1.3. Generering af karakteristikkurve for motoren
 
  Alle datapunkter registreret under punkt 1.2 skal forbindes ved lineær interpolation 
mellem punkterne. Den resulterende drejningsmomentkurve er motorens karakteristik og skal anvendes til at konvertere de normaliserede drejningsmomentværdier fra prøvecyklussen til egentlige drejningsmomentværdier for prøvecyklussen som beskrevet i punkt 2. 
 1.4. Alternativ optegning af karakteristik
 
  Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for 
sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde den angivne karakteristikprocedures formål: at bestemme det 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/97
maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som 
gennemløbes under prøvecyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette punkt med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den tekniske tjeneste tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog kan gentagne fald i motorhastigheden i intet tilfælde anvendes til regulerede eller turboladede motorer. 
 1.5. Gentagelse af tests
 
  Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste prøvecyklus. Der 
skal optegnes ny karakteristik af en motor før en prøvecyklus, såfremt: 
 
– der er gået urimelig lang tid siden sidste kortlægning, vurderet ud fra et teknisk 
skøn, 
   eller   
– der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan 
have indflydelse på motorens præstationer. 
  2. GENERERING AF REFERENCEPRØVECYKLUSSEN   Prøvecyklussen er beskrevet i tillæg 3 til dette bilag. De normaliserede værdier af 
drejningsmoment og motorhastighed skal omregnes til faktiske værdier som beskrevet nedenfor, hvorved referenceprøvecyklussen fremkommer. 
 2.1. Faktisk hastighed
 
  Hastigheden denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:    Faktisk hastighed = % hastighed (referencehastighed - tomgangshastighed)
 + 
tomgangshastighed 
  100 
   Referencehastigheden (n
ref) svarer til de 100 % hastighedsværdier, der er angivet i 
dynamometerskemaet i tillæg 3. Den defineres således (jf. fig. 1 i regulativet): 
  
n ref = n lo + 95 % * (n hi - n lo) 
   hvor man som n
hi og n lo enten anvender de i regulativets punkt 2 foreskrevne 
angivelser eller værdier bestemt efter bilag 4, tillæg 1, punkt 1.1. 
 L 375/98 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.2. Faktisk drejningsmoment  
 
 Drejningsmomentet normaliseres i forhold til det maksimale drejningsmoment ved 
den pågældende hastighed. Referencecyklusens drejningsmomentværdier denormaliseres ved hjælp af den karakteristik, der er fastlagt i henhold til punkt 1.3, på følgende måde: 
Actual torquetorque torque=∗ %m a x .
100 
 
 
  for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 2.1.    For de negative drejningsmomentværdier i kørepunkterne ("m") skal til generering af 
referencecyklusen anvendes denormaliserede værdier, bestemt på en af følgende måder: 
  
– minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede 
hastighedspunkt; 
 
– optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe 
motoren fra karakteristikkens minimums- til maksimumshastighed; 
 
– bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i 
tomgangs- og referencehastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter.  
 2.3. Eksempel på fremgangsmåden ved denormalisering   Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkter denormaliseres:    % hastighed = 43  % drejningsmoment = 82      Følgende værdier er givet:     referencehastighed = 2200 min
-1 
 tomgangshastighed =  600 min-1  
  resulterende i  
 faktisk hastighed =
 1min 1288 600100) 600 2200 ( 43−= +− ∗ 
   faktisk drejningsmoment =
 Nm 574100700 82=∗ 
                            % drejningsmoment * maks. drejningsmoment 
Faktisk drejningsmoment = -----------------------------------------                                             100 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/99
 hvor det maksimale drejningsmoment, aflæst på kurvebladet ved 1288 min-1, er 
700 Nm. 
  
3. EMISSIONSPRØVNING   På fabrikantens begæring kan der gennemføres en forprøve til konditionering af 
motoren og udstødningssystemet før målecyklussen. 
   NG- og LPG-drevne motorer tilkøres ved hjælp af en ETC-test. Motoren gennemgår 
mindst to ETC-cyklusser, således at CO-emission, som måles i den ene ETC-cyklus, ikke er mere end 10 % højere end den CO-emission, som er målt i den foregående ETC-cyklus. 
 3.1. Klargøring af prøvetagningsfiltre (hvis relevant)
 
  Mindst én time før prøvens gennemførelse skal hvert filter(par) anbringes i en lukket, 
men ikke tætnet petriskål og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter(par), og taravægten noteres. Det pågældende filter(par) opbevares derefter i en lukket petriskål eller filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Er det pågældende filter(par) ikke blevet anvendt inden for otte timer efter udtagning af vejerummet, skal det vejes igen før anvendelsen. 
 3.2. Montering af måleapparaturet
 
  Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Udstødningsrøret 
skal være tilsluttet fuldstrømsfortyndingssystemet. 
 3.3. Start af fortyndingssystemet og motoren
 
  Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og 
trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens anbefalinger og god teknisk skik. 
 3.4. Start af partikelprøvetagningssystem (hvis relevant)
 
  Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens 
baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes gennem partikelfiltrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvningens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, kan der måles ved cyklussens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.  
 3.5. Indstilling af fulstrømsfortyndingssystemet
 
  Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas skal indstilles således, at kondensation af 
vand i systemet undgås, og således at temperaturen af filteroverfladen ikke overstiger L 375/100 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
325 K (52 °C) (jf. bilag 4, tillæg 7, punkt 2.3.1, DT). 
 
3.6. Kontrol af analysatorerne  
  Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes 
sække til prøveudtagning, skal de være udsuget. 
 3.7. Procedure for motorstart
 
  Den stabiliserede motor startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne 
fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret. Hvis det ønskes, kan motoren startes direkte fra forkonditioneringsfasen uden at motoren forinden standses, efter at motoren har nået tomgangshastighed. 
 3.8. Prøvningscyklus
 
 3.8.1. Prøvningssekvens   Prøvningssekvensen påbegyndes, når motoren har nået tomgangshastighed. Testen 
udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 2 i dette tillæg. Styresignalerne for motorhastighed og drejningsmoment sættes til 5Hz (10Hz anbefales) eller derover. Feedbackværdierne af motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under prøvecyklussen, og signalerne kan filtreres elektronisk. 
 3.8.2. Analysatorernes respons   Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal 
måleudstyret samtidig startes ved start af motoren eller ved begyndelsen af testsekvensen: 
  
– begynd indsamling eller analyse af fortyndingsluft; 
– begynd indsamling eller analyse af fortyndet udstødningsgas; 
– begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas (CVS) og de nødvendige 
temperatur- og trykmålinger; 
– begynd registreringen af feedbackværdier af hastighed og drejningsmoment fra 
dynamometeret. 
   HC og NO
x skal måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på 2 Hz. 
Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem prøvecyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20s og skal om nødvendigt koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/prøvecyklus. CO og CO
2, NMHC og CH 4 bestemmes ved integration 
eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af forurenende gasser i fortyndingsluften 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/101
bestemmes ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre værdier 
registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz). 
 3.8.3. Partikelprøvetagning (hvis relevant)   Hvis prøvecyklussen påbegyndes direkte fra forkonditioneringsfasen, skal 
partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse, når motoren startes eller testsekvensen påbegyndes.  
    Hvis der ikke bruges strømningskompensation, skal prøvetagningspumpen 
(-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 5 % fra den indstillede strømningshastighed. Hvis der anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ± 5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). 
   
Bemærk
: Hvis der anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen nettoforskellen 
mellem strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømmen af sekundær fortyndingsluft. 
    Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåleren (-målerne) eller flowmeterindgang 
skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen (med en nøjagtighed af ± 5 %) på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal testresultaterne kasseres. Prøvningen må da gentages med mindre gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter. 
 3.8.4. Motorstop   Hvis motoren går i stå, uanset hvor i cyklussen det sker, skal motoren forkonditioneres 
og genstartes, og prøvningen gentages. Hvis der optræder fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvecyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres. 
 3.8.5. Operationer efter prøvningen   Efter udførelse af prøvningen standses målingen af rumfanget af den fortyndede 
udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider. 
   Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest 
muligt og under ingen omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af prøvecyklussen. 
   Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en 
nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, L 375/102 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af 
kalibreringsgassens værdi. 
   Partikelfiltrene skal returneres til vejerummet senest en time efter testens afslutning og 
skal inden vejning konditioneres i en lukket, men ikke tætnet petriskål i mindst en time, men ikke over 80 timer - kun for dieselmotorer. 
 3.9. Kontrol af testforløbet
 
 3.9.1. Dataforskydning   For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem feedback- og 
referencecyklus, kan hele sekvensen af feedback-signaler bestående af motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis feedback-signalerne forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning. 
 3.9.2. Beregning af det udførte arbejde i cyklussen   Det faktisk udførte arbejde under cyklussen W
act(kWh) beregnes ved hjælp af hvert 
datapar bestående af målt motorhastighed og drejningsmoment. Dette skal ske efter eventuel forskydning af feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Det faktiske arbejde W
act benyttes til sammenligning med arbejdet W ref i 
referencecyklussen og til beregning af de specifikke bremseemissioner (jf. punkt 4.4 og 5.2). Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation. 
   Ved integration af referencearbejde og faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle 
negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen foretages med mindre frekvens end 5 Hertz, og drejningsmomentet inden for et givet tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi. 
  W
act skal være mellem -15 % og + 5 % af W ref 
 3.9.3. Statistiske beregninger til godkendelse af prøvningscyklussen   Der foretages lineær regressionsanalyse af feedback-værdierne på referenceværdierne 
for hastighed, drejningsmoment og effekt. Dette skal ske efter eventuel forskydning af feedback-data, hvis man vælger at foretage en sådan. Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen: 
      
y = mx + b 
 hvor:   27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/103
 y  = feedback (faktisk) hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) 
eller effekt (kW) 
 m  = regressionslinjens hældning 
 x  = referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) 
 b  = regressionslinjens skæring med y-aksen   For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SE) af y på x og 
determinationskoefficienten (r
2). 
   Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hertz. Alle negative værdier af 
referencedrejningsmomentet samt de tilhørende feedbackværdier skal udgå ved den statistiske beregning til godkendelse af drejningsmoment og effekt under cyklussen. For at en test kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 6 være opfyldt. 
   L 375/104 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tabel 6 :  Regressionslinjernes tolerancer 
 
 Hastighed  Drejningsmoment  Effekt 
Middelfejl på estimatet (SE) af 
Y på X maks. 100 min-1 maks. 13 % (15 %) af maksimalt motordrejnings-moment iflg. motorens effektkarakteristik  maks. 8 % (15 %) af maksimal motoreffekt iflg. motorens effektkarakteristik  
Regressionslinjens hældning, m  0,95 til 1,03  0,83 – 1,03 0,89 – 1,03 
(0,83 – 1,03)  
Determinationskoefficient, r2 min 0,9700 (min 0,9500)  min 0,8800 (min 0,7500)  min 0,9100 (min 0,7500)  
Regressionslinjens skæring med y-aksen, b ± 50 min
-1 ± 20 Nm eller ± 2 % (± 20 Nm eller ± 3 %) af maks. drejningsmoment; det største gælder  ± 4 kW eller ± 2 % (± 4 kW eller ± 3 %) af maksimal effekt; det største gælder 
  Frem til 1. oktober 2005 kan tallene i parentes anvendes til typegodkendelsesprøvning 
af gasmotorer. 
  Tabel 7
: Punkter, som det er tilladt at slette af regressionsanalysen 
 
Vilkår Punkter, som skal 
slettes 
Feedback-værdier af fuldlast-drejningsmoment når værdierne er forskellige fra referenceværdien af drejningsmomentet  Drejningsmoment og/eller effekt  
Ingen belastning, ikke et tomgangspunkt, og drejningsmoment-feedbackværdi er større end drejningsmoment-referenceværdi  Drejningsmoment og/eller effekt  
Ingen belastning/tomgang, tomgangspunkt og hastighed er større end referencetomgangshastighed  Hastighed og/eller effekt 
 
 
4. BEREGNING AF GASEMISSIONER 
 4.1. Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm
 
  Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen (kg/test) beregnes af 
måleværdierne for hele cyklussen og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V
0 for PDP eller K v for CFV, som foreskrevet i bilag 4, tillæg 5, punkt 2).  Følgende 
formel anvendes, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes konstant gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler (± 6 K for et PDP-CVS, ± 11 K for et CDV-CVS, jf. bilag 4, tillæg 7, punkt 2.3).    
   For PDP-CVS systemet 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/105
  
 M TOTW  =  1,293 * V 0 * N P * (p B - p 1) * 273 / (101,3 * T) 
    hvor:    M
TOTW  = masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis i løbet af 
cyklussen, kg 
 V 0 = volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, 
m3/omdr. 
 N P = totalt antal pumpeomdrejninger pr. prøvning 
 p B = atmosfæretryk i testcelle, kPa 
 p 1 = trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang, kPa 
 T = gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang gennem 
hele cyklussen, K 
   For CFV-CVS systemet   
M
TOTW  = 1,293 * t * K v * p A / T 0,5 
   hvor:     M
TOTW  = masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis i løbet af 
cyklussen, kg 
 t = cyklustid, s 
 K V = kalibreringsfaktor for kritisk venturi 
ved standardbetingelser 
 p A = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa 
 T = absolut temperatur ved venturiens indgang, K    Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de 
øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklusen.  I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde: 
   For PDP-CVS systemet:   
M
TOTW,i  = 1,293 * V 0 * N P,i * (p B - p 1) * 273 / (101,3 ≅ T) 
    hvor:    M
TOTW,i  = øjeblikkelige masse af fortyndet udstødningsgas på våd basis, kg 
 N P,i = totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval 
   For CFV-CVS systemet:    M
TOTW,i  = 1,293 * ∆t i * K V * p A / T 0,5  
  L 375/106 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 hvor: 
  
 M TOTW,i  = øjeblikkelige masse af fortyndet udstødningsgas på våd basis, kg 
 ∆ti = tidsinterval, s    Hvis den samlede masse af udskilte partikler (MSAM) og forurenende luftarter udgør 
over 0,5% af den totale CVS-strøm (MTOTW), skal CVS-strømmen korrigeres for MSAM, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret (PDP eller CFV). 
   4.2. NO
x-korrektion for fugtindhold  
  Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen 
korrigeres for fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende formler 
  a) for dieselmotorer: 
)71.10 ( 0182,011
,− ∗ −=
aD HHK  
  b) for gasmotorer: 
)71,10 ( 0329,011
,− ∗ −=
aG HHK  
    hvor:    H
a = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft 
  hvori: 
210220,6
−∗∗−∗∗=
a a Ba a
aRpppRH  
  R
a  = indsugningsluftens relative fugtighed, % 
 p a  = indsugningsluftens mætningsdamptryk, kPa 
 p B  = totalt barometertryk, kPa 
  4.3. Beregning af emissionsmassestrømmen
 
 4.3.1. Systemer med konstant massestrøm   For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved 
hjælp af følgende formler: 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/107
   
(1) NO x-masse = 0,001587 · NOx conc · K H,D · M TOTW   (dieselmotorer) 
  
 (2) NO x-masse = 0,001587 · NOx conc · K H,G · M TOTW   (gasmotorer) 
  (3) CO-masse = 0,000966 · CO conc  · M
TOTW  
   (4) HC-masse = 0,000479 · HC conc  · M
TOTW '  (dieselmotorer) 
   (5) HC-masse = 0,000502 · HC conc  · M
TOTW '  (LPG-drevne motorer) 
  (6) HC-masse = 0,000552 · HC conc  · M
TOTW '  (NG-drevne motorer) 
  (7) NMHC-masse = 0,000479 · NMHC conc  · M
TOTW '  (dieselmotorer) 
   (8) NMHC-masse = 0,000502 · NMHC conc  · M
TOTW '  (LPG-drevne motorer) 
  (9) NMHC-masse = 0,000516 * NMHC conc * M
TOTW '  (NG-drevne motorer) 
   (10) CH
4-masse = 0,000552 * CH 4 conc * M TOTW    (NG-drevne motorer) 
 
hvor: 
  NO
x conc, CO conc, HC conc 4 (, NMHC conc, CH 4 conc  = baggrundskorrigerede 
gennemsnitskoncentrationer i cyklusen, genereret ved integration (obligatorisk for NO
x og HC) eller ved måling med sæk, ppm 
 
 M TOTW  = total masse af fortyndet udstødningsgas i cyklussen, som bestemt i punkt 4.1, 
kg. 
 
K H,D  =  fugtighedskorrektionsfaktor for dieselmotorer som bestemt i punkt 4.2, baseret 
på cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften 
  K
H,G   =  fugtighedskorrektionsfaktor for gasmotorer som bestemt i punkt 4.2, baseret på 
cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften 
  Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i bilag 
4, tillæg 1, punkt 4.2. 
 
Bestemmelsen af NMHC
conc og CH 4 conc afhænger af den anvendte metode (se bilag 4, 
tillæg 4, punkt 3.3.4).  Begge koncentrationer bestemmes som følger, hvorved CH 4 
trækkes fra HC for at bestemme NMHC conc 
  
                     
4 / Baseret på C1-ækvivalent. 
 L 375/108 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 a) GC-metoden 
 
NMHC conc = HC conc - CH 4 conc 
 
CH 4 conc = som målt 
  b) NMC-metoden  
M EM
concCE- CECutter) HC(w/-) CE-(1 Cutter) HC(w/oNMHC⋅=  
    
()
M EE
conc 4,CE- CECE-1 Cutter) HC(w/o- Cutter) HC(w/CH⋅=  
  hvor:    HC(w/ Cutter) = HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC  
HC(w/o Cutter) = HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt udenom NMC 
 
CE
M = methanvirkningsgrad, bestemt efter bilag 4, tillæg 5, punkt 
1.8.4.1 
 
CE E = ethanvirkningsgrad, bestemt efter bilag 4, tillæg 5, punkt 1.8.4.2 
 4.3.1.1. Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer    Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige 
baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte koncentrationer.  Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integrering.  Der skal anvendes følgende formel.  
 
conc = conc
e - conc d · (1 - (1/DF)) 
   hvor:    conc = koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede 
udstødningsgas, korrigeret for mængden af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften, ppm 
  conc
e = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede 
udstødningsgas, ppm 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/109
 conc d = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i fortyndingsluften, 
ppm 
 
 DF = fortyndingsfaktor 
 
 Fortyndingsfaktoren beregnes således: 
 
-4
conce conce conce 2,S
10) CO (HC COFDF
⋅ + +=  
  hvor:    CO
2,conce  = koncentration af CO 2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol. 
  HC
conce  = koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 
  CO
conce  = koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm 
   F
S = støkiometrisk koefficient 
  Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i bilag 
4, tillæg 1, punkt 4.2. 
   Den støkiometriske faktor beregnes på følgende måde: 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+ ⋅ + +⋅ =
4yx 3,762yxx100Fs 
 hvor: 
   x,y   = brændstofsammensætning C
xH y 
   Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende 
støkiometriske koefficienter: 
   F
S (diesel) = 13,4 
 F S (LPG) = 11,6 
 F S (NG) =  9,5 
 L 375/110 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
4.3.2. Systemer med strømningskompensation 
  For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved 
beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklussen.  Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration.  Der anvendes følgende formler: 
   
(1) NO
x mass = 
() () ( ∑
=× × −× × − × × ×n
1 iH concd TOTW D H, i conce, i TOTW, K 0,001587 1/DF1 NOx M K 0,001587 NOx M
 
(dieselmotorer) 
  (2) NO
x mass = 
() () ( ∑
=× × −× × − × × ×n
1 iH concd TOTW G H, i conce, i TOTW, K 0,001587 1/DF1 NOx M K 0,001587 NOx M
 
(gasmotorer) 
(3) CO mass = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,000966 1/DF1 CO M 0,000966 CO M  
 (4) HC
mass = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,000479 1/DF1 HC M 0,000479 HC M  
(dieselmotorer) 
(5) HC mass = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,000502 1/DF1 HC M 0,000502 HC M  
(LPG-motorer) 
(6) HC mass = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,000552 1/DF1 HC M 0,000552 HC M  
(NG-motorer) 
 
(7) NMHC mass = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,000479 1/DF1 NMHC M 0,000479 NMHC M  
(dieselmotorer) 
(8) NMHC mass = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW conce,i TOTW,i 0,000502 1/DF1 NMHC M 0,000502 NMHC M  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/111
(LPG-motorer) 
(9) NMHC mass = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,000516 1/DF1 NMHC M 0,000516 NMHC M
 
(NG-motorer) 
(10) CH 4 mass = 
() () () ∑
=× − × − × ×n
1 iconcd  4 TOTW i conce,  4 i TOTW, 0,000552 1/DF1* CH M 0.000552 CH M  
(NG-motorer) 
 
 hvor:   conc
e = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede 
udstødningsgas, ppm 
  conc
d = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i fortyndingsluften, 
ppm 
  M
TOTW,i  = øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (se punkt 4.1), kg 
  M
TOTW  = total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen (se punkt 4.1), kg 
  K
H,D = fugtighedskorrektionsfaktor for dieselmotorer som bestemt i punkt 4.2, 
baseret på cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften 
  K
H,G = fugtighedskorrektionsfaktor for gasmotorer som bestemt i punkt 4.2, 
baseret på cyklusgennemsnit for luftfugtighed i indgangsluften 
  DF = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 4.3.1.1.  4.4. Beregning af specifikke emissioner   Emissionerne (g/kWh) beregnes for de enkelte komponenter, som påkrævet i henhold til 
punkt 5.2.1 og 5.2.2 for den pågældende motorteknologi, som følger: 
 
 
act mass x /W NOx NO =  (diesel- og gasmotorer) 
 act mass/W COCO=  (diesel- og gasmotorer) 
 act mass/W HCHC=  (diesel- og gasmotorer) 
 act mass/W NMHC NMHC =  (diesel- og gasmotorer) 
 act 4mass 4 /W CH CH =  (NG-drevne gasmotorer) 
 
 hvor: L 375/112 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
  
 W act  = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i punkt 3.9.2, kWh. 
 5. BEREGNING AF PARTIKELEMISSIONEN (HVIS RELEVANT)  5.1. Beregning af massestrømmen
 
  Partikelmassen (g/test) beregnes på følgende måde:   
PT
mass  = 1000M
MMTOTW
SAMf∗  
  hvor:   M
f = partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg 
  M
TOTW  = total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, som bestemt i 
punkt 4.1, kg. 
  M
SAM = masse af fortyndet udstødningsgas udtaget af fortyndingstunnelen til  
   udskillelse af partikler, kg    og   M
f = M f,p + M f,b, hvis disse vejes separat, mg 
  M
f,p = partikelmasse udskilt på hovedfilter, mg 
  M
f,b = partikelmasse udskilt på ekstrafilter, mg 
  Anvendes dobbelt fortyndingssystem, skal massen af sekundær fortyndingsluft 
trækkes fra den samlede masse af den dobbelt fortyndede udstødningsgas udskilt af partikelfiltrene. 
 
M
SAM = M TOT - M SEC 
    
hvor: 
  M
TOT = masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg 
  M
SEC = masse af sekundær fortyndingsluft, kg 
  Hvis fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler bestemmes i 
overensstemmelse med punkt 3.4, kan partikelmassen baggrundskorrigeres.  I så fald beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde: 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/113
  
PT mass  = 1000M
DF11MM
MMTOTW
DILd
SAMf∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ −  
 
 hvor:   M
f, M SAM, M TOTW  = se ovenfor 
 M DIL  = masse af primær fortyndingsluft, udtaget af 
baggrundspartikeludskiller, kg 
      
 M d    = masse af udskilte baggrundspartikler i primær 
fortyndingsluft, mg 
 DF   = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 4.3.1.1.  5.2. Beregning af specifik emission
 
  Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:   
act mass W/ PT PT=  
 
 hvor:    W
act = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i punkt 3.9.2, kWh. 
  
___________ L 375/114 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 4 - Tillæg 3  
DYNAMOMETERSKEMA FOR ETC-TEST 
 
Tid  Norm. Norm. Tid Norm.  Norm. Tid Norm.  Norm. 
hast. drejningsmoment hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment 
s % % s % % s % % 
10 0 52 0 0 103 0 0
20 0 53 0 0 104 0 0
30 0 54 0 0 105 0 0
40 0 55 0 0 106 0 0
50 0 56 0 0 107 0 0
60 0 57 0 0 108 11,6 14,8
70 0 58 0 0 109 0 0
80 0 59 0 0 110 27,2 74,8
90 0 60 0 0 111 17 76,9
100 0 61 0 0 112 36 78
110 0 6225,5 11,1 113 59,7 86
120 0 6328,5 20,9 114 80,8 17,9
130 0 6432 73,9 115 49,7 0
140 0 65 4 82,3 116 65,6 86
150 0 6634,5 80,4 117 78,6 72,2
160,1 1,5 6764,1 86 118 64,9 "m"
1723,1 21,5 6858 0 119 44,3 "m"
1812,6 28,5 6950,3 83,4 120 51,4 83,4
1921,8 71 7066,4 99,1 121 58,1 97
2019,7 76,8 7181,4 99,6 122 69,3 99,3
2154,6 80,9 7288,7 73,4 123 72 20,8
2271,3 4,9 7352,5 0 124 72,1 "m"
2355,9 18,1 7446,4 58,5 125 65,3 "m"
2472 85,4 7548,6 90,9 126 64 "m"
2586,7 61,8 7655,2 99,4 127 59,7 "m"
2651,7 0 7762,3 99 128 52,8 "m"
2753,4 48,9 7868,4 91,5 129 45,9 "m"
2834,2 87,6 7974,5 73,7 130 38,7 "m"
2945,5 92,7 8038 0 131 32,4 "m"
3054,6 99,5 8141,8 89,6 132 27 "m"
3164,5 96,8 8247,1 99,2 133 21,7 "m"
3271,7 85,4 8352,5 99,8 134 19,1 0,4
3379,4 54,8 8456,9 80,8 135 34,7 14
3489,7 99,4 8558,3 11,8 136 16,4 48,6
3557,4 0 8656,2 "m" 137 0 11,2
3659,7 30,6 8752 "m" 138 1,2 2,1
3790,1 "m" 8843,3 "m" 139 30,1 19,3
3882,9 "m" 8936,1 "m" 140 30 73,9
3951,3 "m" 9027,6 "m" 141 54,4 74,4
4028,5 "m" 9121,1 "m" 142 77,2 55,6
4129,3 "m" 92 8 0 143 58,1 0
4226,7 "m" 93 0 0 144 45 82,1
4320,4 "m" 94 0 0 145 68,7 98,1
4414,1 0 95 0 0 146 85,7 67,2
456,5 0 96 0 0 147 60,2 0
460 0 97 0 0 148 59,4 98
470 0 98 0 0 149 72,7 99,6
480 0 99 0 0 150 79,9 45
490 0 100 0 0 151 44,3 0
500 0 101 0 0 152 41,5 84,4
510 0 102 0 0 153 56,2 98,227.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/115
 
Tid Norm. Norm.  Tid Norm. Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment  
s % %  s % %  s % % 
15465,7 99,1 205 0 0 25651,7 17
15574,4 84,7 206 0 0 25756,2 78,7
15654,4 0 207 0 0 25859,5 94,7
15747,9 89,7 208 0 0 25965,5 99,1
15854,5 99,5 209 0 0 26071,2 99,5
15962,7 96,8 210 0 0 26176,6 99,9
16062,3 0 211 0 0 262 79 0
16146,2 54,2 212 0 0 26352,9 97,5
16244,3 83,2 213 0 0 26453,1 99,7
16348,2 13,3 214 0 0 265 59 99,1
164 51 "m" 215 0 0 26662,2 99
165 50 "m" 216 0 0 267 65 99,1
16649,2 "m" 217 0 0 268 69 83,1
16749,3 "m" 218 0 0 26969,9 28,4
16849,9 "m" 219 0 0 27070,6 12,5
16951,6 "m" 220 0 0 27168,9 8,4
17049,7 "m" 221 0 0 27269,8 9,1
17148,5 "m" 222 0 0 27369,6 7
17250,3 72,5 223 0 0 27465,7 "m"
17351,1 84,5 224 0 0 27567,1 "m"
17454,6 64,8 22521,2 62,7 27666,7 "m"
17556,6 76,5 22630,8 75,1 27765,6 "m"
176 58 "m" 227 5,9 82,7 27864,5 "m"
17753,6 "m" 22834,6 80,3 27962,9 "m"
17840,8 "m" 22959,9 87 28059,3 "m"
17932,9 "m" 23084,3 86,2 28154,1 "m"
18026,3 "m" 23168,7 "m" 28251,3 "m"
18120,9 "m" 23243,6 "m" 28347,9 "m"
182 10 0 23341,5 85,4 28443,6 "m"
183 0 0 23449,9 94,3 28539,4 "m"
184 0 0 23560,8 99 28634,7 "m"
185 0 0 23670,2 99,4 28729,8 "m"
186 0 0 23781,1 92,4 28820,9 73,4
187 0 0 23849,2 0 28936,9 "m"
188 0 0 239 56 86,2 29035,5 "m"
189 0 0 24056,2 99,3 29120,9 "m"
190 0 0 24161,7 99 29249,7 11,9
191 0 0 24269,2 99,3 29342,5 "m"
192 0 0 24374,1 99,8 29432 "m"
193 0 0 24472,4 8,4 29523,6 "m"
194 0 0 24571,3 0 29619,1 0
195 0 0 24671,2 9,1 29715,7 73,5
196 0 0 24767,1 "m" 29825,1 76,8
197 0 0 24865,5 "m" 29934,5 81,4
198 0 0 24964,4 "m" 30044,1 87,4
199 0 0 25062,9 25,6 30152,8 98,6
200 0 0 25162,2 35,6 30263,6 99
201 0 0 25262,9 24,4 30373,6 99,7
202 0 0 25358,8 "m" 30462,2 "m"
203 0 0 25456,9 "m" 30529,2 "m"
204 0 0 25554,5 "m" 30646,4 22
 L 375/116 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm. Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hastighed  drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
30747,3 13,8 35872,6 99,6 409 56,3 72,3
30847,2 12,5 35982,4 99,5 410 59,7 99,1
30947,9 11,5 360 88 99,4 411 62,3 99
31047,8 35,5 36146,4 0 412 67,9 99,2
31149,2 83,3 36253,4 95,2 413 69,5 99,3
31252,7 96,4 36358,4 99,2 414 73,1 99,7
31357,4 99,2 36461,5 99 415 77,7 99,8
31461,8 99 36564,8 99 416 79,7 99,7
31566,4 60,9 36668,1 99,2 417 82,5 99,5
31665,8 "m" 36773,4 99,7 418 85,3 99,4
317 59 "m" 36873,3 29,8 419 86,6 99,4
31850,7 "m" 36973,5 14,6 420 89,4 99,4
31941,8 "m" 37068,3 0 421 62,2 0
32034,7 "m" 37145,4 49,9 422 52,7 96,4
32128,7 "m" 37247,2 75,7 423 50,2 99,8
32225,2 "m" 37344,5 9 424 49,3 99,6
323 43 24,8 37447,8 10,3 425 52,2 99,8
32438,7 0 37546,8 15,9 426 51,3 100
32548,1 31,9 37646,9 12,7 427 51,3 100
32640,3 61 37746,8 8,9 428 51,1 100
32742,4 52,1 37846,1 6,2 429 51,1 100
32846,4 47,7 37946,1 "m" 430 51,8 99,9
32946,9 30,7 38045,5 "m" 431 51,3 100
33046,1 23,1 38144,7 "m" 432 51,1 100
33145,7 23,2 38243,8 "m" 433 51,3 100
33245,5 31,9 383 41 "m" 434 52,3 99,8
33346,4 73,6 38441,1 6,4 435 52,9 99,7
33451,3 60,7 385 38 6,3 436 53,8 99,6
33551,3 51,1 38635,9 0,3 437 51,7 99,9
33653,2 46,8 38733,5 0 438 53,5 99,6
33753,9 50 38853,1 48,9 439 52 99,8
33853,4 52,1 38948,3 "m" 440 51,7 99,9
33953,8 45,7 39049,9 "m" 441 53,2 99,7
34050,6 22,1 391 48 "m" 442 54,2 99,5
34147,8 26 39245,3 "m" 443 55,2 99,4
34241,6 17,8 39341,6 3,1 444 53,8 99,6
34338,7 29,8 39444,3 79 445 53,1 99,7
34435,9 71,6 39544,3 89,5 446 55 99,4
34534,6 47,3 39643,4 98,8 447 57 99,2
34634,8 80,3 39744,3 98,9 448 61,5 99
34735,9 87,2 398 43 98,8 449 59,4 5,7
34838,8 90,8 39942,2 98,8 450 59 0
34941,5 94,7 40042,7 98,8 451 57,3 59,8
35047,1 99,2 401 45 99 452 64,1 99
35153,1 99,7 40243,6 98,9 453 70,9 90,5
35246,4 0 40342,2 98,8 454 58 0
35342,5 0,7 40444,8 99 455 41,5 59,8
35443,6 58,6 40543,4 98,8 456 44,1 92,6
35547,1 87,5 406 45 99 457 46,8 99,2
35654,1 99,5 40742,2 54,3 458 47,2 99,3
35762,9 99 40861,2 31,9 459 51 10027.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/117
 
Tid Norm. Norm.  Tid Norm. Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment  
s % %  s % %  s % % 
46053,2 99,7 511 0 0 56258,7 "m"
46153,1 99,7 512 0 0 563 56 "m"
46255,9 53,1 513 0 0 56453,9 "m"
46353,9 13,9 51430,5 25,6 56552,1 "m"
46452,5 "m" 51519,7 56,9 56649,9 "m"
46551,7 "m" 51616,3 45,1 56746,4 "m"
46651,5 52,2 51727,2 4,6 56843,6 "m"
46752,8 80 51821,7 1,3 56940,8 "m"
46854,9 95 51929,7 28,6 57037,5 "m"
46957,3 99,2 52036,6 73,7 57127,8 "m"
47060,7 99,1 52161,3 59,5 57217,1 0,6
47162,4 "m" 52240,8 0 57312,2 0,9
47260,1 "m" 52336,6 27,8 57411,5 1,1
47353,2 "m" 52439,4 80,4 575 8,7 0,5
474 44 "m" 52551,3 88,9 576 8 0,9
47535,2 "m" 52658,5 11,1 577 5,3 0,2
47630,5 "m" 52760,7 "m" 578 4 0
47726,5 "m" 52854,5 "m" 579 3,9 0
47822,5 "m" 52951,3 "m" 580 0 0
47920,4 "m" 53045,5 "m" 581 0 0
48019,1 "m" 53140,8 "m" 582 0 0
48119,1 "m" 53238,9 "m" 583 0 0
48213,4 "m" 53336,6 "m" 584 0 0
483 6,7 "m" 53436,1 72,7 585 0 0
484 3,2 "m" 53544,8 78,9 586 0 0
48514,3 63,8 53651,6 91,1 587 8,7 22,8
48634,1 0 53759,1 99,1 58816,2 49,4
48723,9 75,7 538 66 99,1 58923,6 56
48831,7 79,2 53975,1 99,9 59021,1 56,1
48932,1 19,4 540 81 8 59123,6 56
49035,9 5,8 54139,1 0 59246,2 68,8
49136,6 0,8 54253,8 89,7 59368,4 61,2
49238,7 "m" 54359,7 99,1 59458,7 "m"
49338,4 "m" 54464,8 99 59531,6 "m"
49439,4 "m" 54570,6 96,1 59619,9 8,8
49539,7 "m" 54672,6 19,6 59732,9 70,2
49640,5 "m" 547 72 6,3 598 43 79
49740,8 "m" 54868,9 0,1 59957,4 98,9
49839,7 "m" 54967,7 "m" 60072,1 73,8
49939,2 "m" 55066,8 "m" 601 53 0
50038,7 "m" 55164,3 16,9 60248,1 86
50132,7 "m" 55264,9 7 60356,2 99
50230,1 "m" 55363,6 12,5 60465,4 98,9
50321,9 "m" 554 63 7,7 60572,9 99,7
50412,8 0 55564,4 38,2 60667,5 "m"
505 0 0 556 63 11,8 607 39 "m"
506 0 0 55763,6 0 60841,9 38,1
507 0 0 55863,3 5 60944,1 80,4
508 0 0 55960,1 9,1 61046,8 99,4
509 0 0 560 61 8,4 61148,7 99,9
510 0 0 56159,7 0,9 61250,5 99,7L 375/118 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
61352,5 90,3 664 54 39,3 71546,2 "m"
614 51 1,8 66553,8 "m" 71645,6 9,8
615 50 "m" 666 52 "m" 71745,6 34,5
61649,1 "m" 66750,4 "m" 71845,5 37,1
617 47 "m" 66850,6 0 71943,8 "m"
61843,1 "m" 66949,3 41,7 72041,9 "m"
61939,2 "m" 670 50 73,2 72141,3 "m"
62040,6 0,5 67150,4 99,7 72241,4 "m"
62141,8 53,4 67251,9 99,5 72341,2 "m"
62244,4 65,1 67353,6 99,3 72441,8 "m"
62348,1 67,8 67454,6 99,1 72541,8 "m"
62453,8 99,2 675 56 99 72643,2 17,4
62558,6 98,9 67655,8 99 727 45 29
62663,6 98,8 67758,4 98,9 72844,2 "m"
62768,5 99,2 67859,9 98,8 72943,9 "m"
62872,2 89,4 67960,9 98,8 730 38 10,7
62977,1 0 680 63 98,8 73156,8 "m"
63057,8 79,1 68164,3 98,9 73257,1 "m"
63160,3 98,8 68264,8 64 733 52 "m"
63261,9 98,8 68365,9 46,5 73444,4 "m"
63363,8 98,8 68466,2 28,7 73540,2 "m"
63464,7 98,9 68565,2 1,8 73639,2 16,5
63565,4 46,5 686 65 6,8 73738,9 73,2
63665,7 44,5 68763,6 53,6 73839,9 89,8
63765,6 3,5 68862,4 82,5 73942,3 98,6
63849,1 0 68961,8 98,8 74043,7 98,8
63950,4 73,1 69059,8 98,8 74145,5 99,1
64050,5 "m" 69159,2 98,8 74245,6 99,2
641 51 "m" 69259,7 98,8 74348,1 99,7
64249,4 "m" 69361,2 98,8 744 49 100
64349,2 "m" 69462,2 49,4 74549,8 99,9
64448,6 "m" 69562,8 37,2 74649,8 99,9
64547,5 "m" 69663,5 46,3 74751,9 99,5
64646,5 "m" 69764,7 72,3 74852,3 99,4
647 46 11,3 69864,7 72,3 74953,3 99,3
64845,6 42,8 69965,4 77,4 75052,9 99,3
64947,1 83 70066,1 69,3 75154,3 99,2
65046,2 99,3 70164,3 "m" 75255,5 99,1
65147,9 99,7 70264,3 "m" 75356,7 99
65249,5 99,9 703 63 "m" 75461,7 98,8
65350,6 99,7 70462,2 "m" 75564,3 47,4
654 51 99,6 70561,6 "m" 75664,7 1,8
655 53 99,3 70662,4 "m" 75766,2 "m"
65654,9 99,1 70762,2 "m" 75849,1 "m"
65755,7 99 708 61 "m" 75952,1 46
658 56 99 70958,7 "m" 76052,6 61
65956,1 9,3 71055,5 "m" 76152,9 0
66055,6 "m" 71151,7 "m" 76252,3 20,4
66155,4 "m" 71249,2 "m" 76354,2 56,7
66254,9 51,3 71348,8 40,4 76455,4 59,8
66354,9 59,8 71447,9 "m" 76556,1 49,227.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/119
 
Tid Norm. Norm.  Tid Norm. Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment  
s % %  s % %  s % % 
76656,8 33,7 81761,7 46,2 868 53 99,3
76757,2 96 81859,8 45,1 86954,2 99,2
76858,6 98,9 81957,4 43,9 87055,5 99,1
76959,5 98,8 82054,8 42,8 87156,7 99
77061,2 98,8 82154,3 65,2 87257,3 98,9
77162,1 98,8 82252,9 62,1 873 58 98,9
77262,7 98,8 82352,4 30,6 87460,5 31,1
77362,8 98,8 82450,4 "m" 87560,2 "m"
774 64 98,9 82548,6 "m" 87660,3 "m"
77563,2 46,3 82647,9 "m" 87760,5 6,3
77662,4 "m" 82746,8 "m" 87861,4 19,3
77760,3 "m" 82846,9 9,4 87960,3 1,2
77858,7 "m" 82949,5 41,7 88060,5 2,9
77957,2 "m" 83050,5 37,8 88161,2 34,1
78056,1 "m" 83152,3 20,4 88261,6 13,2
781 56 9,3 83254,1 30,7 88361,5 16,4
78255,2 26,3 83356,3 41,8 88461,2 16,4
78354,8 42,8 83458,7 26,5 88561,3 "m"
78455,7 47,1 83557,3 "m" 88663,1 "m"
78556,6 52,4 836 59 "m" 88763,2 4,8
786 58 50,3 83759,8 "m" 88862,3 22,3
78758,6 20,6 83860,3 "m" 889 62 38,5
78858,7 "m" 83961,2 "m" 89061,6 29,6
78959,3 "m" 84061,8 "m" 89161,6 26,6
79058,6 "m" 84162,5 "m" 89261,8 28,1
79160,5 9,7 84262,4 "m" 893 62 29,6
79259,2 9,6 84361,5 "m" 894 62 16,3
79359,9 9,6 84463,7 "m" 89561,1 "m"
79459,6 9,6 84561,9 "m" 89661,2 "m"
79559,9 6,2 84661,6 29,7 89760,7 19,2
79659,9 9,6 84760,3 "m" 89860,7 32,5
79760,5 13,1 84859,2 "m" 89960,9 17,8
79860,3 20,7 84957,3 "m" 90060,1 19,2
79959,9 31 85052,3 "m" 90159,3 38,2
80060,5 42 85149,3 "m" 90259,9 45
80161,5 52,5 85247,3 "m" 90359,4 32,4
80260,9 51,4 85346,3 38,8 90459,2 23,5
80361,2 57,7 85446,8 35,1 90559,5 40,8
80462,8 98,8 85546,6 "m" 90658,3 "m"
80563,4 96,1 85644,3 "m" 90758,2 "m"
80664,6 45,4 85743,1 "m" 90857,6 "m"
80764,1 5 85842,4 2,1 90957,1 "m"
808 63 3,2 85941,8 2,4 910 57 0,6
80962,7 14,9 86043,8 68,8 911 57 26,3
81063,5 35,8 86144,6 89,2 91256,5 29,2
81164,1 73,3 862 46 99,2 91356,3 20,5
81264,3 37,4 86346,9 99,4 91456,1 "m"
81364,1 21 86447,9 99,7 91555,2 "m"
81463,7 21 86550,2 99,8 91654,7 17,5
81562,9 18 86651,2 99,6 91755,2 29,2
81662,4 32,7 86752,3 99,4 91855,2 29,2L 375/120 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
91955,9 16 970 49,9 99,7 1021 49,4 "m"
92055,9 26,3 971 49,6 99,6 1022 48,3 "m"
92156,1 36,5 972 49,4 99,6 1023 49,4 "m"
92255,8 19 973 49 99,5 1024 48,5 "m"
92355,9 9,2 974 49,8 99,7 1025 48,7 "m"
92455,8 21,9 975 50,9 100 1026 48,7 "m"
92556,4 42,8 976 50,4 99,8 1027 49,1 "m"
92656,4 38 977 49,8 99,7 1028 49 "m"
92756,4 11 978 49,1 99,5 1029 49,8 "m"
92856,4 35,1 979 50,4 99,8 1030 48,7 "m"
929 54 7,3 980 49,8 99,7 103148,5 "m"
93053,4 5,4 981 49,3 99,5 1032 49,3 31,3
93152,3 27,6 982 49,1 99,5 1033 49,7 45,3
93252,1 32 983 49,9 99,7 1034 48,3 44,5
93352,3 33,4 984 49,1 99,5 1035 49,8 61
93452,2 34,9 985 50,4 99,8 1036 49,4 64,3
93552,8 60,1 986 50,9 100 1037 49,8 64,4
93653,7 69,7 987 51,4 99,9 1038 50,5 65,6
937 54 70,7 988 51,5 99,9 1039 50,3 64,5
93855,1 71,7 989 52,2 99,7 1040 51,2 82,9
93955,2 46 990 52,8 74,1 1041 50,5 86
94054,7 12,6 991 53,3 46 1042 50,6 89
94152,5 0 992 53,6 36,4 1043 50,4 81,4
94251,8 24,7 993 53,4 33,5 1044 49,9 49,9
94351,4 43,9 994 53,9 58,9 1045 49,1 20,1
94450,9 71,1 995 55,2 73,8 1046 47,9 24
94551,2 76,8 996 55,8 52,4 1047 48,1 36,2
94650,3 87,5 997 55,7 9,2 1048 47,5 34,5
94750,2 99,8 998 55,8 2,2 1049 46,9 30,3
94850,9 100 999 56,4 33,6 1050 47,7 53,5
94949,9 99,7 1000 55,4 "m" 1051 46,9 61,6
95050,9 100 1001 55,2 "m" 1052 46,5 73,6
95149,8 99,7 1002 55,8 26,3 1053 48 84,6
95250,4 99,8 1003 55,8 23,3 1054 47,2 87,7
95350,4 99,8 1004 56,4 50,2 1055 48,7 80
95449,7 99,7 1005 57,6 68,3 1056 48,7 50,4
955 51 100 1006 58,8 90,2 1057 47,8 38,6
95650,3 99,8 1007 59,9 98,9 1058 48,8 63,1
95750,2 99,8 1008 62,3 98,8 1059 47,4 5
95849,9 99,7 1009 63,1 74,4 1060 47,3 47,4
95950,9 100 1010 63,7 49,4 1061 47,3 49,8
960 50 99,7 1011 63,3 9,8 1062 46,9 23,9
96150,2 99,8 1012 48 0 1063 46,7 44,6
96250,2 99,8 1013 47,9 73,5 1064 46,8 65,2
96349,9 99,7 1014 49,9 99,7 1065 46,9 60,4
96450,4 99,8 1015 49,9 48,8 1066 46,7 61,5
96550,2 99,8 1016 49,6 2,3 1067 45,5 "m"
96650,3 99,8 1017 49,9 "m" 1068 45,5 "m"
96749,9 99,7 1018 49,3 "m" 1069 44,2 "m"
96851,1 100 1019 49,7 47,5 1070 43 "m"
96950,6 99,9 1020 49,1 "m" 1071 42,5 "m"27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/121
 
Tid Norm. Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
1072 41 "m" 1123 55 "m" 1174 56,9 "m"
1073 39,9 "m" 1124 53,7 "m" 1175 56,4 4
107439,9 38,2 1125 52,1 "m" 1176 57 23,4
1075 40,1 48,1 1126 51,1 "m" 1177 56,4 41,7
1076 39,9 48 1127 49,7 25,8 1178 57 49,2
1077 39,4 59,3 1128 49,1 46,1 1179 57,7 56,6
1078 43,8 19,8 1129 48,7 46,9 1180 58,6 56,6
1079 52,9 0 1130 48,2 46,7 1181 58,9 64
1080 52,8 88,9 1131 48 70 1182 59,4 68,2
1081 53,4 99,5 1132 48 70 1183 58,8 71,4
1082 54,7 99,3 1133 47,2 67,6 1184 60,1 71,3
1083 56,3 99,1 1134 47,3 67,6 1185 60,6 79,1
1084 57,5 99 1135 46,6 74,7 1186 60,7 83,3
1085 59 98,9 1136 47,4 13 1187 60,7 77,1
1086 59,8 98,9 1137 46,3 "m" 1188 60 73,5
1087 60,1 98,9 1138 45,4 "m" 1189 60,2 55,5
1088 61,8 48,3 1139 45,5 24,8 1190 59,7 54,4
1089 61,8 55,6 1140 44,8 73,8 1191 59,8 73,3
1090 61,7 59,8 1141 46,6 99 1192 59,8 77,9
1091 62 55,6 1142 46,3 98,9 1193 59,8 73,9
1092 62,3 29,6 1143 48,5 99,4 1194 60 76,5
1093 62 19,3 1144 49,9 99,7 1195 59,5 82,3
1094 61,3 7,9 1145 49,1 99,5 1196 59,9 82,8
1095 61,1 19,2 1146 49,1 99,5 1197 59,8 65,8
1096 61,2 43 1147 51 100 1198 59 48,6
1097 61,1 59,7 1148 51,5 99,9 1199 58,9 62,2
1098 61,1 98,8 1149 50,9 100 1200 59,1 70,4
1099 61,3 98,8 1150 51,6 99,9 1201 58,9 62,1
1100 61,3 26,6 1151 52,1 99,7 1202 58,4 67,4
1101 60,4 "m" 1152 50,9 100 1203 58,7 58,9
1102 58,8 "m" 1153 52,2 99,7 1204 58,3 57,7
1103 57,7 "m" 1154 51,5 98,3 1205 57,5 57,8
1104 56 "m" 1155 51,5 47,2 1206 57,2 57,6
1105 54,7 "m" 1156 50,8 78,4 1207 57,1 42,6
1106 53,3 "m" 1157 50,3 83 1208 57 70,1
1107 52,6 23,2 1158 50,3 31,7 1209 56,4 59,6
1108 53,4 84,2 1159 49,3 31,3 1210 56,7 39
1109 53,9 99,4 1160 48,8 21,5 1211 55,9 68,1
1110 54,9 99,3 1161 47,8 59,4 1212 56,3 79,1
1111 55,8 99,2 1162 48,1 77,1 1213 56,7 89,7
1112 57,1 99 1163 48,4 87,6 1214 56 89,4
1113 56,5 99,1 1164 49,6 87,5 1215 56 93,1
1114 58,9 98,9 1165 51 81,4 1216 56,4 93,1
1115 58,7 98,9 1166 51,6 66,7 1217 56,7 94,4
1116 59,8 98,9 1167 53,3 63,2 1218 56,9 94,8
1117 61 98,8 1168 55,2 62 1219 57 94,1
1118 60,7 19,2 1169 55,7 43,9 1220 57,7 94,3
1119 59,4 "m" 1170 56,4 30,7 1221 57,5 93,7
1120 57,9 "m" 1171 56,8 23,4 1222 58,4 93,2
1121 57,6 "m" 1172 57 "m" 1223 58,7 93,2
1122 56,3 "m" 1173 57,6 "m" 1224 58,2 93,7L 375/122 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
1225 58,5 93,1 1276 60,6 5,5 1327 63,1 20,3
1226 58,8 86,2 1277 61 14,3 1328 61,8 19,1
1227 59 72,9 1278 61 12 1329 61,6 17,1
1228 58,2 59,9 1279 61,3 34,2 1330 61 0
1229 57,6 8,5 1280 61,2 17,1 1331 61,2 22
1230 57,1 47,6 1281 61,5 15,7 1332 60,8 40,3
1231 57,2 74,4 1282 61 9,5 1333 61,1 34,3
1232 57 79,1 1283 61,1 9,2 1334 60,7 16,1
1233 56,7 67,2 1284 60,5 4,3 1335 60,6 16,6
1234 56,8 69,1 1285 60,2 7,8 1336 60,5 18,5
1235 56,9 71,3 1286 60,2 5,9 1337 60,6 29,8
1236 57 77,3 1287 60,2 5,3 1338 60,9 19,5
1237 57,4 78,2 1288 59,9 4,6 1339 60,9 22,3
1238 57,3 70,6 1289 59,4 21,5 1340 61,4 35,8
1239 57,7 64 1290 59,6 15,8 1341 61,3 42,9
1240 57,5 55,6 1291 59,3 10,1 1342 61,5 31
1241 58,6 49,6 1292 58,9 9,4 1343 61,3 19,2
1242 58,2 41,1 1293 58,8 9 1344 61 9,3
1243 58,8 40,6 1294 58,9 35,4 1345 60,8 44,2
1244 58,3 21,1 1295 58,9 30,7 1346 60,9 55,3
1245 58,7 24,9 1296 58,9 25,9 1347 61,2 56
1246 59,1 24,8 1297 58,7 22,9 1348 60,9 60,1
1247 58,6 "m" 1298 58,7 24,4 1349 60,7 59,1
1248 58,8 "m" 1299 59,3 61 1350 60,9 56,8
1249 58,8 "m" 1300 60,1 56 1351 60,7 58,1
1250 58,7 "m" 1301 60,5 50,6 1352 59,6 78,4
1251 59,1 "m" 1302 59,5 16,2 1353 59,6 84,6
1252 59,1 "m" 1303 59,7 50 1354 59,4 66,6
1253 59,4 "m" 1304 59,7 31,4 1355 59,3 75,5
1254 60,6 2,6 1305 60,1 43,1 1356 58,9 49,6
1255 59,6 "m" 1306 60,8 38,4 1357 59,1 75,8
1256 60,1 "m" 1307 60,9 40,2 1358 59 77,6
1257 60,6 "m" 1308 61,3 49,7 1359 59 67,8
1258 59,6 4,1 1309 61,8 45,9 1360 59 56,7
1259 60,7 7,1 1310 62 45,9 1361 58,8 54,2
1260 60,5 "m" 1311 62,2 45,8 1362 58,9 59,6
1261 59,7 "m" 1312 62,6 46,8 1363 58,9 60,8
1262 59,6 "m" 1313 62,7 44,3 1364 59,3 56,1
1263 59,8 "m" 1314 62,9 44,4 1365 58,9 48,5
1264 59,6 4,9 1315 63,1 43,7 1366 59,3 42,9
1265 60,1 5,9 1316 63,5 46,1 1367 59,4 41,4
1266 59,9 6,1 1317 63,6 40,7 1368 59,6 38,9
126759,7 "m" 1318 64,3 49,5 1369 59,4 32,9
1268 59,6 "m" 1319 63,7 27 1370 59,3 30,6
1269 59,7 22 1320 63,8 15 1371 59,4 30
1270 59,8 10,3 1321 63,6 18,7 1372 59,4 25,3
1271 59,9 10 1322 63,4 8,4 1373 58,8 18,6
1272 60,6 6,2 1323 63,2 8,7 137459,1 18
1273 60,5 7,3 1324 63,3 21,6 1375 58,5 10,6
1274 60,2 14,8 1325 62,9 19,7 1376 58,8 10,5
1275 60,6 8,2 1326 63 22,1 1377 58,5 8,227.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/123
 
Tid Norm. Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
1378 58,7 13,7 1429 62,3 37,4 1480 60,1 4,7
1379 59,1 7,8 1430 62,3 35,7 1481 59,9 0
1380 59,1 6 1431 62,8 34,4 1482 60,4 36,2
1381 59,1 6 1432 62,8 31,5 1483 60,7 32,5
1382 59,4 13,1 1433 62,9 31,7 148459,9 3,1
1383 59,7 22,3 1434 62,9 29,9 1485 59,7 "m"
1384 60,7 10,5 1435 62,8 29,4 1486 59,5 "m"
1385 59,8 9,8 1436 62,7 28,7 1487 59,2 "m"
1386 60,2 8,8 1437 61,5 14,7 1488 58,8 0,6
1387 59,9 8,7 1438 61,9 17,2 1489 58,7 "m"
1388 61 9,1 1439 61,5 6,1 1490 58,7 "m"
1389 60,6 28,2 1440 61 9,9 1491 57,9 "m"
1390 60,6 22 1441 60,9 4,8 1492 58,2 "m"
1391 59,6 23,2 1442 60,6 11,1 1493 57,6 "m"
1392 59,6 19 1443 60,3 6,9 1494 58,3 9,5
1393 60,6 38,4 1444 60,8 7 1495 57,2 6
139459,8 41,6 1445 60,2 9,2 1496 57,4 27,3
1395 60 47,3 1446 60,5 21,7 1497 58,3 59,9
1396 60,5 55,4 1447 60,2 22,4 1498 58,3 7,3
1397 60,9 58,7 1448 60,7 31,6 1499 58,8 21,7
1398 61,3 37,9 1449 60,9 28,9 1500 58,8 38,9
1399 61,2 38,3 1450 59,6 21,7 1501 59,4 26,2
1400 61,4 58,7 1451 60,2 18 1502 59,1 25,5
1401 61,3 51,3 1452 59,5 16,7 1503 59,1 26
1402 61,4 71,1 1453 59,8 15,7 1504 59 39,1
1403 61,1 51 1454 59,6 15,7 1505 59,5 52,3
1404 61,5 56,6 1455 59,3 15,7 1506 59,4 31
1405 61 60,6 1456 59 7,5 1507 59,4 27
1406 61,1 75,4 1457 58,8 7,1 1508 59,4 29,8
1407 61,4 69,4 1458 58,7 16,5 1509 59,4 23,1
1408 61,6 69,9 1459 59,2 50,7 1510 58,9 16
1409 61,7 59,6 1460 59,7 60,2 1511 59 31,5
1410 61,8 54,8 1461 60,4 44 1512 58,8 25,9
1411 61,6 53,6 1462 60,2 35,3 1513 58,9 40,2
1412 61,3 53,5 1463 60,4 17,1 1514 58,8 28,4
1413 61,3 52,9 1464 59,9 13,5 1515 58,9 38,9
1414 61,2 54,1 1465 59,9 12,8 1516 59,1 35,3
1415 61,3 53,2 1466 59,6 14,8 1517 58,8 30,3
1416 61,2 52,2 1467 59,4 15,9 1518 59 19
1417 61,2 52,3 1468 59,4 22 1519 58,7 3
1418 61 48 1469 60,4 38,4 1520 57,9 0
1419 60,9 41,5 1470 59,5 38,8 1521 58 2,4
1420 61 32,2 1471 59,3 31,9 1522 57,1 "m"
1421 60,7 22 1472 60,9 40,8 1523 56,7 "m"
1422 60,7 23,3 1473 60,7 39 1524 56,7 5,3
1423 60,8 38,8 1474 60,9 30,1 1525 56,6 2,1
1424 61 40,7 1475 61 29,3 1526 56,8 "m"
1425 61 30,6 1476 60,6 28,4 1527 56,3 "m"
1426 61,3 62,6 1477 60,9 36,3 1528 56,3 "m"
1427 61,7 55,9 1478 60,8 30,5 1529 56 "m"
1428 62,3 43,4 1479 60,7 26,7 1530 56,7 "m"L 375/124 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
1531 56,6 3,8 1582 59,9 73,6 1633 62,5 31
1532 56,9 "m" 1583 59,8 74,1 1634 62,3 31,3
1533 56,9 "m" 1584 59,6 84,6 1635 62,6 31,7
1534 57,4 "m" 1585 59,4 76,1 1636 62,3 22,8
1535 57,4 "m" 1586 60,1 76,9 1637 62,7 12,6
1536 58,3 13,9 1587 59,5 84,6 1638 62,2 15,2
1537 58,5 "m" 1588 59,8 77,5 1639 61,9 32,6
1538 59,1 "m" 1589 60,6 67,9 1640 62,5 23,1
1539 59,4 "m" 1590 59,3 47,3 1641 61,7 19,4
1540 59,6 "m" 1591 59,3 43,1 1642 61,7 10,8
1541 59,5 "m" 1592 59,4 38,3 1643 61,6 10,2
1542 59,6 0,5 1593 58,7 38,2 1644 61,4 "m"
1543 59,3 9,2 1594 58,8 39,2 1645 60,8 "m"
1544 59,4 11,2 1595 59,1 67,9 1646 60,7 "m"
1545 59,1 26,8 1596 59,7 60,5 1647 61 12,4
1546 59 11,7 1597 59,5 32,9 1648 60,4 5,3
1547 58,8 6,4 1598 59,6 20 1649 61 13,1
1548 58,7 5 1599 59,6 34,4 1650 60,7 29,6
1549 57,5 "m" 1600 59,4 23,9 1651 60,5 28,9
1550 57,4 "m" 1601 59,6 15,7 1652 60,8 27,1
1551 57,1 1,1 1602 59,9 41 1653 61,2 27,3
1552 57,1 0 1603 60,5 26,3 1654 60,9 20,6
1553 57 4,5 1604 59,6 14 1655 61,1 13,9
155457,1 3,7 1605 59,7 21,2 1656 60,7 13,4
1555 57,3 3,3 1606 60,9 19,6 1657 61,3 26,1
1556 57,3 16,8 1607 60,1 34,3 1658 60,9 23,7
1557 58,2 29,3 1608 59,9 27 1659 61,4 32,1
1558 58,7 12,5 1609 60,8 25,6 1660 61,7 33,5
1559 58,3 12,2 1610 60,6 26,3 1661 61,8 34,1
1560 58,6 12,7 1611 60,9 26,1 1662 61,7 17
1561 59 13,6 1612 61,1 38 1663 61,7 2,5
1562 59,8 21,9 1613 61,2 31,6 1664 61,5 5,9
1563 59,3 20,9 1614 61,4 30,6 1665 61,3 14,9
1564 59,7 19,2 1615 61,7 29,6 1666 61,5 17,2
1565 60,1 15,9 1616 61,5 28,8 1667 61,1 "m"
1566 60,7 16,7 1617 61,7 27,8 1668 61,4 "m"
1567 60,7 18,1 1618 62,2 20,3 1669 61,4 8,8
1568 60,7 40,6 1619 61,4 19,6 1670 61,3 8,8
1569 60,7 59,7 1620 61,8 19,7 1671 61 18
1570 61,1 66,8 1621 61,8 18,7 1672 61,5 13
1571 61,1 58,8 1622 61,6 17,7 1673 61 3,7
1572 60,8 64,7 1623 61,7 8,7 1674 60,9 3,1
1573 60,1 63,6 1624 61,7 1,4 1675 60,9 4,7
1574 60,7 83,2 1625 61,7 5,9 1676 60,6 4,1
1575 60,4 82,2 1626 61,2 8,1 1677 60,6 6,7
157660 80,5 1627 61,9 45,8 1678 60,6 12,8
1577 59,9 78,7 1628 61,4 31,5 1679 60,7 11,9
1578 60,8 67,9 1629 61,7 22,3 1680 60,6 12,4
1579 60,4 57,7 1630 62,4 21,7 1681 60,1 12,4
1580 60,2 60,6 1631 62,8 21,9 1682 60,5 12
1581 59,6 72,7 1632 62,2 22,2 1683 60,4 11,827.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/125
L 375/126 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm.  Tid Norm.  Norm. 
 hast. drejningsmoment   hast. drejningsmoment    hast. drejningsmoment 
s % %  s % %  s % % 
1684 59,9 12,4 1735 61,1 25,6 1786 0 0
1685 59,6 12,4 1736 61 14,6 1787 0 0
168659,6 9,1 1737 61 10,4 1788 0 0
1687 59,9 0 1738 60,6 "m" 1789 0 0
1688 59,9 20,4 1739 60,9 "m" 1790 0 0
1689 59,8 4,4 1740 60,8 4,8 1791 0 0
1690 59,4 3,1 1741 59,9 "m" 1792 0 0
1691 59,5 26,3 1742 59,8 "m" 1793 0 0
1692 59,6 20,1 1743 59,1 "m" 1794 0 0
1693 59,4 35 1744 58,8 "m" 1795 0 0
1694 60,9 22,1 1745 58,8 "m" 1796 0 0
1695 60,5 12,2 1746 58,2 "m" 1797 0 0
1696 60,1 11 1747 58,5 14,3 1798 0 0
1697 60,1 8,2 1748 57,5 4,4 1799 0 0
1698 60,5 6,7 1749 57,9 0 1800 0 0
1699 60 5,1 1750 57,8 20,9
1700 60 5,1 1751 58,3 9,2
1701 60 9 1752 57,8 8,2
1702 60,1 5,7 1753 57,5 15,3
1703 59,9 8,5 1754 58,4 38
1704 59,4 6 1755 58,1 15,4
1705 59,5 5,5 1756 58,8 11,8
1706 59,5 14,2 1757 58,3 8,1
1707 59,5 6,2 1758 58,3 5,5
1708 59,4 10,3 1759 59 4,1
1709 59,6 13,8 1760 58,2 4,9
1710 59,5 13,9 1761 57,9 10,1
1711 60,1 18,9 1762 58,5 7,5
1712 59,4 13,1 1763 57,4 7
1713 59,8 5,4 1764 58,2 6,7
171459,9 2,9 1765 58,2 6,6
1715 60,1 7,1 1766 57,3 17,3
1716 59,6 12 1767 58 11,4
1717 59,6 4,9 1768 57,5 47,4
1718 59,4 22,7 1769 57,4 28,8
1719 59,6 22 1770 58,8 24,3
1720 60,1 17,4 1771 57,7 25,5
1721 60,2 16,6 1772 58,4 35,5
1722 59,4 28,6 1773 58,4 29,3
1723 60,3 22,4 1774 59 33,8
1724 59,9 20 1775 59 18,7
1725 60,2 18,6 1776 58,8 9,8
1726 60,3 11,9 1777 58,8 23,9
1727 60,4 11,6 1778 59,1 48,2
1728 60,6 10,6 1779 59,4 37,2
1729 60,8 16 1780 59,6 29,1
1730 60,9 17 1781 50 25
1731 60,9 16,1 1782 40 20
1732 60,7 11,4 1783 30 15
1733 60,9 11,3 1784 20 10
1734 61,1 11,2 1785 10 5
 
"m" = kørsel (motoring) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/127
L 375/128 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
ETC-dynamometerskemaet er vist grafisk nedenfor i figur 5.  
                           
Figur 5
:   ETC-dynamometerskema 
 
__________    Drejningsmoment [%]       Hastighed {%] Bykørsel Mindre veje Motorvej 
Tid (s) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/129
Bilag 4 - Tillæg 4  
 
MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER 
 
 1. INDLEDNING   Gasformige komponenter, partikler og røg afgivet af den afprøvede motor skal måles 
med de metoder, der er beskrevet i bilag 4, tillæg 7.  I de pågældende punkter i bilag 4, tillæg 7, beskrives de anbefalede analysesystemer for gasemissioner (punkt 1), de anbefalede systemer til partikelfortynding og -udskillelse (punkt 2) og de anbefalede opacimetre til røgtæthedsmåling (punkt 3).  
  I ESC-testen skal gaskomponenterne bestemmes i den ufortyndede udstødningsgas.  
Anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem til partikelbestemmelse, kan man vælge at foretage bestemmelsen i den fortyndede udstødningsgas.  Bestemmelse af partikler finder sted enten med et delstrøms- eller fuldstrømsfortyndingssystem.  
  Til ETC-test må kun et fuldstrømsfortyndingssystem anvendes til bestemmelse af 
forurenende luftarter og partikler, og dette system regnes for referencesystem.  Dog kan delstrømsfortyndingssystemer godkendes af den tekniske tjeneste, såfremt deres ækvivalens i henhold til regulativets punkt 6.2 godtgøres, og såfremt der forelægges en detaljeret beskrivelse af procedurerne til dataevaluering og beregning for den tekniske tjeneste.   
 2. DYNAMOMETER OG TESTCELLE   Til emissionsprøvning af motorer på motordynamometer skal følgende udstyr 
anvendes: 
 2.1. Motordynamometer
 
  Der skal anvendes et motordynamometer med specifikationer, der gør det velegnet til 
udførelse af testcyklusserne beskrevet i tillæg 1 og 2 til dette bilag.  Hastighedsmålesystemets nøjagtighed skal være ± 2 % af den aflæste værdi.  Systemet til måling af drejningsmoment skal have en nøjagtighed på ± 3 % af aflæsningen i området > 20 % af fuldskalaværdien og en nøjagtighed på ± 0,6 % af fuldskalaværdien i området ≤ 20 % af fuldskalaværdien. 
 2.2. Andre instrumenter
 
  I nødvendigt omfang skal anvendes instrumenter til måling af brændstofforbrug, 
luftforbrug, temperatur af kølemiddel og smøremiddel, udstødningsgastryk og indsugningsmanifoldvakuum, udstødningsgastemperatur, indsugningslufttemperatur, atmosfæretryk, fugtindhold og brændstoftemperatur.  Disse instrumenter skal opfylde kravene i tabel 8: L 375/130 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
  Tabel 8 : Måleinstrumenternes nøjagtighed 
 
Måleinstrument  Nøjagtighed  
Brændstofforbrug  ± 2 % af den maksimale værdi for motoren  
Luftforbrug  ± 2 % af den maksimale værdi for motoren  
Temperatur ≤ 600 K (327 °C)  ± 2 K absolut  
Temperatur ≥ 600 K (327 °C)  ± 1 % af aflæst værdi  
Atmosfæretryk  ± 0,1 kPa absolut  
Udstødningsgastryk  ± 0,2 kPa absolut  
Indsugningsvakuum  ± 0,05 kPa absolut  
Andre trykangivelser  ± 0,1 kPa absolut  
Relativ fugtighed  ± 3 % absolut  
Absolut fugtindhold  ± 5 % af aflæst værdi  
 2.3. Udstødningsgasstrøm
 
  For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas må man kende 
udstødningsgasstrømmen (se punkt 4.4 i tillæg 1).  Til bestemmelse af udstødningsgasstrømmen kan en af følgende metoder anvendes: 
  Direkte måling af udstødningsgasstrømmen med venturidyse eller tilsvarende 
målesystem; 
 Måling af luftstrømmen og brændstofstrømmen med passende målesystemer og 
beregning af udstødningsstrømmen ved følgende ligning: 
   
G
EXHW  = G AIRW + G FUEL (for våd masse af udstødning) 
   Nøjagtigheden af bestemmelsen af udstødningsstrømmen skal være ± 2,5 % af aflæst 
værdi eller bedre. 
 2.4. Fortyndet udstødningsgasstrøm
 
  For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas med et 
fuldstrømsfortyndingssystem (påbudt for ETC-cyklussen) må man kende den fortyndede udstødningsgasstrøm (se punkt 4.3 i tillæg 2).  Den samlede massestrøm af fortyndet udstødningsgas (G
TOTW ) eller den samlede masse af den fortyndede 
udstødningsgas gennem hele cyklussen (M TOTW ) skal måles med et PDP- eller CFV-
system (bilag 4, tillæg 7, punkt 2.3.1).  Nøjagtigheden skal være ± 2 % af aflæsning eller bedre og bestemmes efter bilag 4, tillæg 5, punkt 2.4. 
 3. BESTEMMELSE AF GASKOMPONENTER  3.1. Generelle specifikationer for analysatorerne
 
  Analysatorernes måleområde skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/131
bestemmelse af koncentrationen af udstødningsgassens komponenter (punkt 3.1.1).  
Det anbefales, at analysatorerne benyttes således, at den målte koncentration er mellem 15 % og 100 % af fuld skalavisning.  
  Dog kan det godtages, at der måles værdier under 15 % af fuld skalavisning, såfremt 
der benyttes udlæsningssystemer (computere eller dataloggere) med tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne ved værdier under 15 % af måleområdets øverste værdi.  I så fald skal der foretages ekstra kalibreringer på mindst 4 ensartet fordelte punkter med værdi forskellig fra nul for at sikre, at kalibreringskurverne er nøjagtige i henhold til bilag 4, tillæg 5, punkt 1.5.5.2. 
  Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet (EMC) skal være således, at yderligere fejl 
mindskes til det mindst mulige. 
 3.1.1. Målefejl   Den samlede måleusikkerhed, herunder krydsreaktion med andre luftarter (jf. bilag 4, 
tillæg 5, punkt 1.9) må ikke være over ± 5 % af aflæst værdi, dog højst ± 3,5 % af fuld skalavisning.  Ved koncentrationer lavere end 100 ppm må fejlvisningen ikke være over ± 4 ppm. 
 3.1.2. Repeterbarhed   Repeterbarheden, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger 
på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke være over ± 2 %. 
 3.1.3. Støj   Analysatorens top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et 
vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde. 
 3.1.4. Nulpunktsforskydning   Nulpunktsforskydningen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2 % af 
fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.  Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder. 
 3.1.5 Forskydning af relativ respons   Forskydningen af relativ respons skal inden for en periode på 1 time være mindre end 
2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.  Ved relativ respons forstås forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og responsen på L 375/132 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
nulstillingsgas.  Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsrespons, 
inklusive støj, på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.  
 3.2. Tørring af gassen
 
  Anordningen til gastørring, der er frivillig, skal have minimal indvirkning på 
koncentrationen af de målte gasser.  Der må ikke anvendes kemisk tørring til fjernelse af vand i prøven. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/133
3.3. Analyseudstyr  
 
 Punkt 3.3.1. til 3.3.4 beskriver de måleprincipper, der skal anvendes.  En detaljeret 
beskrivelse af målesystemerne findes i bilag 4, tillæg 7.  Gasserne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter.  For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse. 
 3.3.1. Analyse af carbonmonoxid (CO)   Carbonmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat 
(NDIR). 
 3.3.2. Analyse af carbondioxid (CO
2) 
  Carbondioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat 
(NDIR). 
 3.3.3. Analyse af carbonhydrid (HC)   Carbonhydridanalysatoren skal for dieselmotorer og LPG-drevne motorer være af 
typen opvarmet flammeionisationsdetektor (HFID), hvor detektor, ventiler, ledninger mv. er opvarmet, således at gastemperaturen holdes på 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C).  For NG-drevne gasmotorer kan carbonhydridanalysatoren være af typen ikke-opvarmet flammeionisationsdetektor (FID) afhængig af den anvendte metode (se bilag 4, tillæg 7, punkt 1.3). 
 3.3.4. Analyse af andre carbonhydrider end methan (NMHC) (kun NG-drevne gasmotorer)   Andre carbonhydrider end methan bestemmes efter en af følgende metoder:  3.3.4.1 Gaskromatografisk bestemmelse (GC)   Andre carbonhydrider end methan bestemmes ved fratrækning af methan bestemt med 
en gaskromatograf (GC) konditioneret ved 423 K (150 °C) fra de carbonhydrider, der er målt i overensstemmelse med punkt 3.3.3. 
 3.3.4.2. Bestemmelse af andre carbonhydrider end methan ved afskæringsmetoden (NMC-
metoden) 
  Bestemmelsen af delen af andre carbonhydrider end methan foretages med en 
opvarmet NMC på samme ledning som en FID som i punkt 3.3.3 ved fratrækning af methan fra carbonhydriderne. 
 3.3.5. Analyse af nitrogenoxid (NO
x) 
  Måles der på tør basis, skal nitrogenoxid-analysatoren enten være en L 375/134 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
kemiluminescensdetektor (CLD) eller opvarmet kemiluminescensdetektor (HCLD) 
med NO 2/NO-konverter.  Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med 
konverter, hvis temperatur holdes over 328 K (55 °C), forudsat at resultatet af vanddæmpningsprøven (jf. bilag 4, tillæg 5, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillende.  
 3.4. Prøvetagning af gasemissioner
 
 3.4.1. Ufortyndet udstødningsgas (kun ESC)   Prøvetagningssonder til bestemmelse af gasemissioner skal være monteret i en afstand 
af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang og tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 °C) ved sonden. 
  Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal 
prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene.  På flercylindrede motorer med flere separate udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, kan det tillades, at der tages en prøve fra hver cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsemission deraf.  Andre metoder kan benyttes, hvis det er godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder.  Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes. 
 Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, skal 
udstødningsgasprøven tages neden for efterbehandlingsanordningen. 
 3.4.2. Fortyndet udstødningsgas (påbudt for ETC, frivillig for ESC)   Udstødningsrøret mellem motoren og fuldstrømsfortyndingssystemet skal opfylde 
kravene i bilag 4, tillæg 7, punkt 2.3.1, EP. 
   Prøvetagningssonden (-sonderne) for gasemissioner skal være placeret et sted i 
fortyndingstunnelen, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet og tæt på prøvetagningssonden for partikler.  
   For ETC kan prøvetagningen generelt ske på to måder:   – de forurenende stoffer udtages i en prøvetagningssæk i løbet af cyklussen og måles 
efter testens afslutning 
   – de forurenende stoffer udtages kontinuerligt og integreres i løbet af cyklussen; 
denne metode er obligatorisk for HC og NO
x. 
 4. BESTEMMELSE AF PARTIKELINDHOLD   Til bestemmelse af partikler kræves et fortyndingssystem.  Fortynding kan ske ved et 
delstrømsfortyndingssystem (kun ESC) eller et fuldstrømsfortyndingssystem 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/135
(obligatorisk for ETC).  Fortyndingssystemet skal have tilstrækkelig 
strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer og holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på 325 K (52 °C) eller derunder umiddelbart oven for filterholderne.  Affugtning af fortyndingsluften før den tilføres fortyndingssystemet er tilladt og især nyttig, når fortyndingsluftens fugtindhold er højt.  Fortyndingsluftens temperatur skal være  298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).  Er temperaturen af den omgivende luft under 293 K (20 °C), anbefales forvarmning af fortyndingsluften til en temperatur over den øvre grænseværdi på 303 K (30 °C).  Fortyndingsluftens temperatur må dog ikke være over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen. 
  I delstrømsfortyndingssystemet opdeles udstødningsstrømmen i to delstrømme, af 
hvilke den mindste fortyndes med luft og derefter anvendes til partikelbestemmelse.  Det er her af afgørende betydning, at fortyndingsforholdet bestemmes meget nøje.  Andre delingsmetoder kan anvendes, i hvilket tilfælde den anvendte type deling i vid udstrækning er bestemmende for det prøvetagningsudstyr og de prøvetagningsmetoder, der skal anvendes (bilag 4, tillæg 7, punkt 2.2).  Partikelprøvetagningssonden skal være placeret tæt ved prøvetagningssonden for gasemissioner, og installationen skal opfylde bestemmelserne i punkt 3.4.1.  
  Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøvetagningssystem til 
partikelbestemmelse, partikelfiltre, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.  
 Prøvetagning af partikler skal ske ved enkeltfiltermetoden, hvor der anvendes ét par 
filtre (jf. punkt 4.1.3) til hele testcyklusen.  Ved ESC-test skal prøvetagningstid og -strøm overvåges nøje i prøvetagningsfasen.   
 4.1. Partikeludskillelsesfiltre
 
 4.1.1. Filterspecifikation   Der kræves glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning eller membranfiltre på fluor-
kulstofbasis.  Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 95 % for 0,3 µm DOP (dioktylphthalat) ved en gasfasehastighed på mellem 35 og 80 cm/s. 
 4.1.2. Filterstørrelse   Partikelfiltrenes diameter skal være mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm).  Større 
filterdiameter kan godtages (punkt 4.1.5). 
 4.1.3. Hovedfiltre og ekstrafiltre   Prøven af den fortyndede udstødningsgas udtages under testsekvensen ved hjælp af et 
par filtre placeret i serie (et hovedfilter og et ekstrafilter).  Ekstrafilteret må højst være placeret 100 mm nedstrøms for hovedfilteret og må ikke berøre dette.  Filtrene kan enten vejes enkeltvis eller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene med L 375/136 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
pletsiderne mod hinanden. 
 
4.1.4. Filtergennemstrømningshastighed   Gassens lineære hastighed gennem filteret skal være 35 til 80 cm/s.  Stigningen i 
trykfaldet mellem testens begyndelse og slutning må ikke være over 25 kPa. 
 4.1.5. Filterbelastning   Ved brug af enkeltfiltermetoden anbefales en filterbelastning på mindst 0,5 mg/1075 
mm
2 pletareal.  I tabel 9 er angivet værdier for de mest anvendte filterstørrelser. 
   Tabel 9
: Anbefalet filterbelastning 
 
Filterdiameter (mm)  Anbefalet pletdiameter  Anbefalet mindste-
belastning 
47 37 0,5 
70 60 1,3 
90 80 2,3 
110 100 3,6 
 4.2. Specifikationer for vejerum og analysevægt
 
 4.2.1. Vejerum   Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og 
vejes, skal være 295 K (22 °C ± 3 °C) ved al konditionering og vejning af filtre.  Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C) og en relativ fugtighed på 45 % ± 8 %. 
 4.2.2. Vejning af referencefiltre   Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan 
sætte sig på partikelfiltrene, medens de stabiliseres.  Forstyrrelser i vejerummets specifikationer i henhold til beskrivelsen i punkt 4.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter.  Vejerummet skal opfylde de foreskrevne specifikationer, inden personer træder ind i vejerummet.  Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre eller -filterpar; dette finder sted højst fire timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed.  Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene. 
  Hvis gennemsnitsvægten af referencefiltre (referencefilterpar) mellem vejningerne af 
prøvefiltrene varierer mere end ± 5 % (hhv. ± 7,5 % for filterpar) af den anbefalede mindste filterbelastning (punkt 4.1.5.), skal alle prøvefiltre kasseres og emissionstesten gentages. 
   27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/137
 Hvis de i punkt 4.2.1. angivne kriterier for stabilitet af vejerummet ikke er opfyldt, 
men referencefilteret (filterparret) opfylder ovenstående kriterier, står det 
motorfabrikanten frit at godtage de målte vægte af prøvefiltrene eller at kassere testresultaterne, bringe vejerummets reguleringssystem i orden og gentage testen. 
 4.2.3. Analysevægt   Til vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en præcision (standardafvigelse) på 
20 µg og en opløsning på 10 µg (1 ciffer = 10 µg).  Til filtre med diameter under 70 mm skal vægtens præcision og opløsning være henholdsvis 2 µg og 1 µg. 
 4.2.4. Elimination af virkningerne af statisk elektricitet   For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet bør filtrene neutraliseres før 
vejning, hvilket f.eks. kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning. 
 4.3. Supplerende specifikationer for partikelbestemmelse
 
  Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem 
udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler.  Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsgassens komponenter, og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås. 
 5. BESTEMMELSE AF OPACITET   Dette punkt indeholder specifikationer for påbudt og frivilligt testudstyr til anvendelse 
ved ELR-testen.  Røgen skal måles med et opacimeter, som kan indstilles til udlæsning af opacitet og lysabsorptionskoefficient.  Indstillingen til udlæsning af opacitet må kun anvendes til kalibrering og kontrol af apparatet.  Til måling af røgværdier under testcyklus skal apparatet være indstillet til udlæsning af lysabsorptionskoefficient. 
 5.1. Generelle krav
 
  Til ELR-test skal det til røgmåling og databehandling anvendte system have tre 
funktionelle enheder.  Disse enheder kan være sammenbygget i én enkelt enhed eller kan forefindes som et system af indbyrdes forbundne komponenter.  De tre funktionelle enheder er: 
  – Et opacimeter, som opfylder forskrifterne i bilag 4, tillæg 7, punkt 3.    – En databehandlingsenhed, som er i stand til at udføre de i bilag 4, tillæg 1, punkt 6, 
beskrevne funktioner.  L 375/138 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
  
– en printer og/eller et elektroniske lagringsmedium til registrering og udlæsning af 
de røgværdier, som foreskrives i bilag 4, tillæg 1, punkt 6.3. 
 
5.2. Specifikke krav  
 5.2.1. Linearitet   Systemet skal være lineært inden for ± 2 % opacitet.  5.2.2. Nulpunktsforskydning   Nulpunktsforskydningen må inden for et tidsrum af 1 time ikke være over ± 1 % 
opacitet. 
 5.2.3. Opacimeterets skalavisning og måleområde   Ved aflæsning af opacitet skal måleområdet være opacitet mellem 0 og 100 % med en 
aflæsenøjagtigheden på 0,1 % opacitet.  Til aflæsning af lysabsorptionskoefficient skal området være 0 - 30 m
-1 lysabsorptionskoefficient, og aflæsenøjagtigheden 0,01 m-1 
lysabsorptionskoefficient. 
 5.2.4. Apparatets responstid   Opacimeterets fysiske responstid må ikke være over 0,2 s. Den fysiske responstid er 
den tid, det tager aflæsningen på en hurtigreagerende modtageenhed at nå fra 10 til 90 % af hele ændringen, når opaciteten af den målte gas ændrer sig i løbet af mindre end 0,1 s. 
  Opacimeterets elektriske responstid må ikke være over 0,05 s. Den elektriske 
responstid er den tid, det tager aflæsningen på en hurtigreagerende modtageenhed at nå fra 10 til 90 % af fuld skalavisning, når lyskilden afbrydes eller fuldstændig slukkes i løbet af mindre end 0,01 s. 
 5.2.5. Neutralfiltre   For eventuelle neutralfiltre, der anvendes i forbindelse med kalibrering, 
linearitetsmåling eller nulstilling af opacimeteret, skal værdien være kendt med en nøjagtighed på 1,0 % opacitet.  Nøjagtigheden af filterets nominelle værdi skal kontrolleres mindst en gang årligt ved hjælp af en reference, der kan henføres til en national eller international standard. 
   Neutralfiltre er præcisionsudstyr, som let kan blive beskadiget under brug.  
Håndteringen bør indskrænkes til det mindst mulige og bør, når den er nødvendig, ske med forsigtighed for at undgå, at filteret ridses eller tilsmudses. 
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/139
Bilag 4 - Tillæg 5  
 
KALIBRERINGSMETODE 
 
 1. KALIBRERING AF ANALYSEAPPARATURET  1.1. Indledning
 
  Hver analysator skal kalibreres så ofte som nødvendigt til opfyldelse af 
nøjagtighedskravene i dette direktiv.  I dette punkt beskrives den kalibreringsmetode, som skal anvendes til analysatorerne omhandlet i bilag 4, tillæg 4, punkt 3 samt i bilag 4, tillæg 7, punkt 1. 
 1.2. Kalibreringsgasser
 
  For alle anvendte kalibreringsgasser skal holdbarhedsperioden overholdes.  Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.  1.2.1. Rene gasser   Renhedskravene til gasserne er fastlagt ved nedenstående renhedsgrænser.  Følgende 
gasser skal være til rådighed til anvendelse ved prøven: 
   Renset nitrogen   (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO) 
   Renset oxygen 
  (Renhed ∃ 99,5 % vol 0
2)  
 
  Hydrogen-helium blanding   (40 ± 2 % hydrogen, resten helium)   (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO
2). 
   Renset syntetisk luft   (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO) 
 (Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.).   Renset propan eller CO til CVS-kontrol  1.2.2. Kalibrerings- og nulstillingsgasser   Gasblandinger med følgende kemiske sammensætning skal være til rådighed:    C
3H 8 og renset syntetisk luft (se punkt 1.2.1) 
 L 375/140 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
  CO og renset nitrogen 
   NO
x og renset nitrogen (indholdet af NO 2 i denne kalibreringsgas må ikke være 
over 5 % af NO-indholdet) 
   CO
2 og renset nitrogen 
   CH
4 og renset syntetisk luft 
   C
2H 6 og renset syntetisk luft 
  Bemærk
: Andre gaskombinationer er tilladt, forudsat at gasserne ikke reagerer 
indbyrdes. 
  Den faktiske koncentration i en kalibrerings- eller nulstillingsgas må ikke afvige mere 
end ± 2 % fra den nominelle.  Alle koncentrationer for kalibreringsgasser skal angives på volumenbasis (% vol. eller ppm v/v). 
 De til kalibrering og nulstilling anvendte gasblandinger kan også fremstilles med et 
gasdeleapparat, ved fortynding med renset N
2 eller med renset syntetisk luft.  
Blanderens nøjagtighed skal være således, at koncentrationen af fortyndet kalibreringsgas kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %. 
 1.3. Betjening af analysatorer og prøvetagningssystem
 
  Ved betjening af analysatorer skal fabrikantens anvisninger for opstart og betjening 
følges.  Minimumskravene i punkt 1.4 til 1.9 skal være overholdt. 
  1.4. Tæthedsprøve
 
  Systemet skal gennemgå en tæthedsprøve.  Sonden afbrydes fra udstødningssystemet, 
og dens ende tilproppes.  Analysatorpumpen tændes. Efter den indledende stabilisering skal alle flowmetere vise nul.  Hvis ikke, kontrolleres prøvetagningsledningerne, og fejlen rettes. 
  På vakuumsiden tillades en utæthed svarende til højst 0,5 % af strømmen under brug i 
den del af systemet, der kontrolleres.  Størrelsen af den aktuelt anvendte gasstrøm kan skønnes ud fra størrelsen af strømmen gennem analysator og omledningsforbindelse. 
  En alternativ metode er at indføre en trinvis ændring af koncentrationen i begyndelsen 
af prøvetagningsledningen ved at skifte fra nulstillings- til kalibreringsgas.  Hvis der efter et passende tidsrum aflæses lavere koncentration end den tilførte koncentration, er det tegn på kalibreringsfejl eller utæthed. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/141
1.5. Kalibreringsprocedure  
 
1.5.1. Instrumentenhed   Instrumentenheden kalibreres, og kalibreringskurverne kontrolleres i forhold til 
standardgasser.  Gasstrømningshastigheden skal være den samme som ved udtagning af prøve af udstødningsgassen. 
 1.5.2. Opvarmningstid   Opvarmningstiden skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger.  Er 
der ikke angivet nogen opvarmningstid, anbefales en opvarmningstid på mindst to timer for analysatorerne. 
 1.5.3. NDIR- og HFID-analysator   NDIR-analysatoren finjusteres i nødvendigt omfang og HFID-analysatoren 
forbrændingsflamme optimeres (punkt 1.8.1). 
 1.5.4. Kalibrering   Der kalibreres i hvert af de normalt anvendte måleområder.   Analysatorerne for CO, CO
2, NO x og HC nulstilles med renset syntetisk luft (eller 
nitrogen). 
  De pågældende kalibreringsgasser tilføres analysatorerne, værdierne registreres, og 
kalibreringskurven optegnes i overensstemmelse med punkt 1.5.5. 
  Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen og kalibreringen.  1.5.5. Fastlæggelse af kalibreringskurven    1.5.5.1. Generelle retningslinjer   Analysatorens kalibreringskurve optegnes på grundlag af mindst fem 
kalibreringspunkter (nulpunktet ikke medregnet), der skal være så jævnt fordelt som muligt.  Den højeste nominelle koncentration skal svare til mindst 90 % af fuldt skalaudslag. 
   Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode.  Hvis der 
derved fremkommer et polynomium af højere end tredje grad, skal antal kalibreringspunkter (nulpunktet medregnet) mindst være lig polynomiets grad plus 2. 
  Kalibreringskurven må højst afvige ± 2 % fra den nominelle størrelse af hvert 
kalibreringspunkt og højst ± 1 % af fuldt skalaudslag i nulpunktet. L 375/142 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Af kalibreringskurve og kalibreringspunkterne vil det kunne konstateres, om 
kalibreringen er korrekt udført.  Analysatorernes specifikationer skal angives, navnlig: 
 
  – måleområde   – følsomhed   – kalibreringsdato.   1.5.5.2. Kalibrering ved mindre end 15 % af fuldt skalaudslag   Analysatorens kalibreringskurve optegnes på grundlag af mindst fire supplerende 
kalibreringspunkter (nulpunktet ikke medregnet), der skal være så jævnt fordelt som muligt i området under 15 % af fuldt skalaudslag. 
  Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af mindste kvadraters metode.   Kalibreringskurven må højst afvige ± 4 % fra den nominelle størrelse af hvert 
kalibreringspunkt og højst ± 1 % af fuldt skalaudslag i nulpunktet. 
 1.5.5.3. Alternative metoder   Hvis det kan godtgøres, at tilsvarende nøjagtighed kan opnås med alternativ teknologi 
(f.eks. computer, elektronisk styret områdevælger osv.), kan sådanne alternativer benyttes. 
 1.6. Efterprøvning af kalibreringen
 
  Før hver analyse skal hvert af de normalt anvendte måleområder efterprøves på 
følgende måde: 
  Kalibreringen kontrolleres ved hjælp af en nulstillingsgas og en kalibreringsgas med 
nominel koncentration på over 80 % af fuldt skalaudslag i det pågældende måleområde. 
  Afviger kontrolværdierne for de to nævnte punkter højst ± 4 % af fuldt skalaudslag fra 
den angivne referenceværdi, kan indstillingsparametrene ændres.  I modsat fald udarbejdes en ny kalibreringskurve i overensstemmelse med punkt 1.5.5. 
 1.7. Kontrol af NO
x-konverterens virkningsgrad  
  Virkningsgraden af konverteren, der anvendes til konvertering af NO
2 til NO, 
kontrolleres som anført i punkt 1.7.1 til 1.7.8 (fig. 6). 
  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/143
 
 
Figur 6     Diagram over opstilling til kontrol af NO 2-konverterens effektivitet 
 
 1.7.1. Prøveopstilling   Ved hjælp af prøveopstillingen vist i fig. 6 (se også bilag 4, tillæg 4, punkt 3.3.5) og 
nedenstående fremgangsmåde kontrolleres konverterens virkningsgrad med en ozonisator. 
 1.7.2. Kalibrering   CLD- og HCLD-apparaterne kalibreres i det mest anvendte arbejdsområde efter 
fabrikantens anvisninger ved hjælp af nulstillings- og kalibreringsgas (NO-indholdet deri skal være ca. 80 % af arbejdsområdet, og NO
2-koncentrationen i gasblandingen 
under 5 % af NO-koncentrationen).  NO x-analysatoren skal være stillet på NO-måling, 
således at kalibreringsgassen ikke går gennem konverteren.  Den viste koncentration registreres. 
 1.7.3. Beregning   NO
x-konverterens virkningsgrad beregnes af følgende udtryk:  
 
Efficiencyab
cd(%) =+−
−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟ ∗ 11 0 0  
 
 hvor:   a er NO
x-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.6 
 b er NO x-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.7 
 c er NO-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.4 Til analysator Magnetventil 
Ozonisator 
Virkningsgrad (%) L 375/144 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 d er NO-koncentrationen i henhold til punkt 1.7.5 
1.7.4. Tilførsel af oxygen   Via en T-samling tilføres kontinuerligt oxygen eller nulstillingsluft til gasstrømmen, 
indtil den viste koncentration er ca. 20 % lavere end den kalibreringskoncentration, der er anført i punkt 1.7.2. (Analysatoren indstilles på NO).  Den aflæste koncentration c skal registreres.  Ozonisatoren skal være ude af funktion under denne proces. 
 1.7.5. Aktivering af ozonisatoren   Ozonisatoren aktiveres nu, således at den danner tilstrækkelig ozon til at nedsætte 
koncentrationen af NO til ca. 20 % (minimum 10 %) af den kalibreringskoncentration, der er angivet i punkt 1.7.2.  Den viste koncentration d registreres. (Analysatoren indstilles på NO). 
 1.7.6. NO
x-funktion 
  NO-analysatoren stilles derefter om på NO
x, således at gasblandingen (bestående af 
NO, NO 2, O 2 og N 2) nu ledes gennem konverteren.  Den aflæste koncentration a skal 
registreres. (Analysatoren skal være indstillet på NO x). 
 1.7.7. Deaktivering af ozonisatoren   Ozonisatoren deaktiveres nu.  Den i punkt 1.7.6 beskrevne gasblanding ledes gennem 
konverteren og til detektoren.  Den aflæste koncentration c skal registreres. (Analysatoren skal være indstillet på NO
x). 
 1.7.8. NO-funktion   Når der er skiftet om til NO og ozonisatoren deaktiveret, afbrydes også tilførslen af 
oxygen eller syntetisk luft. Den af analysatoren målte NO
x-værdi må højst afvige ± 5 
% fra den, der er målt i henhold til punkt 1.7.2. (Analysatoren skal være indstillet på NO). 
  1.7.9. Prøvningsinterval   Konverterens virkningsgrad skal afprøves før hver kalibrering af NO
x-analysatoren. 
 1.7.10. Krav til virkningsgraden   Konverterens virkningsgrad må ikke være under 90 %; en virkningsgrad på over 95% 
må dog stærkt tilrådes. 
  NB
: Hvis der ved hjælp af ozonisatoren ikke kan opnås en reduktion fra 80 % til 
20 % i overensstemmelse med punkt 1.7.5, når analyseenheden er indstillet på det mest anvendte område, anvendes det højeste område, som giver denne 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/145
reduktion. 
1.8. Justering af flammeion-analysatoren (FID)  
 
1.8.1. Optimering af detektorens respons   FID-enheden finindstilles som foreskrevet af fabrikanten.  Der anvendes en 
kalibreringsgas bestående af propan i luft til optimering af responsen i det mest anvendte måleområde. 
   Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger 
tilføres analysatoren en kalibreringsgas på 350 ± 75 ppm C.  Responsen på en given brændstoftilførsel bestemmes ud fra forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og responsen på nulstillingsgas.  Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation.  Responsen på kalibreringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres.  Forskellen mellem responsen på kalibrerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens "fede" side. 
  1.8.2. Responsfaktorer for carbonhydrider   Analysatoren kalibreres med propan i luft og renset syntetisk luft som angivet i punkt 1.5.   Responsfaktorerne skal bestemmes, når en analyseenhed idriftsættes samt efter større 
serviceeftersyn.  Responsfaktoren (R
f) for et given carbonhydrid er forholdet mellem C1-
udslaget på FID-analysatoren og gaskoncentrationen i cylinderen, angivet i ppm C1. 
  Prøvegassen skal have en koncentration, der giver en respons på ca. 80 % af fuldt 
skalaudslag.  Regnet i volumen skal koncentrationen være bestemt med en nøjagtighed på ± 2 % i forhold til en gravimetrisk standard, udtrykt i volumenenheder.  Desuden skal gascylinderen være forkonditioneret i 24 timer ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). 
  Nedenfor er angivet hvilke prøvegasser, der skal anvendes, og det anbefalede område for 
responsfaktoren: 
  Methan og renset syntetisk luft 1,00  ≤  R
f ≤  1,15  (diesel og LPG-motorer)  
 
 Methan og renset syntetisk luft 1,00  ≤  R f ≤  1,07  (NG-motorer) 
 
 Propylen og renset syntetisk luft 0,90  ≤  R f  ≤  1,1 
  Toluen og renset syntetisk luft 0,90  ≤  R
f  ≤  1,10 
  Værdierne er angivet i forhold til responsfaktoren (R
f) på 1,00 for propan og renset 
syntetisk luft. L 375/146 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
1.8.3. Kontrol af oxygeninterferens 
  Kontrol af oxygeninterferens skal finde sted, når en analysator idriftsættes samt efter 
de vigtigste serviceintervaller. 
  Definition af responsfaktoren og metode til dens bestemmelse er givet i punkt 1.8.2.  
Nedenfor er angivet, hvilke prøvegasser, der skal anvendes, og det anbefalede område for den relative responsfaktor:  
 
Propan og nitrogen  0,95  ≤  R
f  ≤  1,05 
  Værdierne er angivet i forhold til responsfaktoren (R
f) på 1,00 for propan og renset 
syntetisk luft. 
  Iltkoncentrationen i FID-brænderen skal med en nøjagtighed på ± 1 molprocent svare 
til oxygenkoncentrationen i den brænderluft, der er anvendt til den seneste kontrol af oxygeninterferens.  Er forskellen større, foretages kontrol af oxygeninterferens, og om nødvendigt justeres analysatoren. 
  1.8.4. Virkningsgraden af afskæringen af andre carbonhydrider end methan (NMC, kun NG-
drevne gasmotorer) 
  NMC anvendes til fjernelse af carbonhydrider bortset fra methan fra prøvegassen 
gennem oxidation af alle carbonhydrider bortset fra methan.  Det ideelle er en konverteringsgrad på 0 % for methan og 100 % for de andre carbonhydrider, repræsenteret ved ethan.  For at få en nøjagtig bestemmelse af NMHC bestemmer man de to virkningsgrader og anvender dem til beregning af massestrømmen af NMHC-emissioner (se bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3). 
  1.8.4.1. Virkningsgrad for methan    Methankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved 
NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres.  Virkningsgraden bestemmes som følger: 
 
CEconc
concMw
wo= − 1
/ 
  
 hvor: 
   conc
w = HC-koncentration, når CH 4 ledes gennem NMC-enheden, og 
 conc w/o = HC koncentration, når CH 4 ledes uden om NMC-enheden. 
  1.8.4.2. Virkningsgrad for ethan    Ethankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/147
NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres.  Virkningsgraden bestemmes som 
følger: 
 
CEconc
concEw
wo=− 1
/ 
  
 hvor: 
   conc
w = HC-koncentration, når C 2H 6 ledes gennem NMC-enheden, og 
 conc w/o = HC-koncentration, når C 2H 6 ledes uden om NMC-enheden. 
  1.9. Interferensvirkninger med CO-, CO
2- og NO x-analysatorer  
  Målingerne kan på flere måder påvirkes ved interferens fra andre gasser i 
udstødningen end den, der bestemmes.  Positiv interferens forekommer i NDIR-enheder, hvor den interfererende gas giver samme virkning som den målte, blot i mindre grad.  Negativ interferens forekommer ligeledes i NDIR-enheder, når den interfererende gas udvider absorptionsbåndet for den målte gas, samt i CLD-enheder, når den interfererende gas dæmper strålingen.  Den i punkt 1.9.1 og 1.9.2 angivne interferenskontrol skal foretages inden første idriftsættelse af en analysator samt efter de vigtigste serviceintervaller.  
 1.9.1. Interferenskontrol for CO-analysator   Vand- og CO
2 kan interferere med CO-analysatorens resultater.  Kontrol heraf 
foretages ved, at en CO 2-kalibreringsgas med en koncentration svarende til 80 til 100 
% af fuldt skalaudslag i det højeste under testningen anvendte måleområde bobles gennem vand ved rumtemperatur, og analysatorens respons registreres.  For måleområder på 300 ppm eller derover må responsen ikke være over 1 % af fuldt skalaudslag, for måleområder under 300 ppm må responsen ikke være over 3 ppm. 
  1.9.2. Kontrol af dæmpning af NO
x-analysatoren 
  De to gasser, der har interesse i forbindelse med analysatorer af typen CLD (og 
HCLD), er CO
2 og vanddamp.  Disse gassers dæmpning er proportional med deres 
koncentration, hvorfor der kræves teknikker til bestemmelse af dæmpningen ved de højeste koncentrationer, der forventes at optræde under prøverne. 
 1.9.2.1. Kontrol af dæmpning fra CO
2 
  En CO
2-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldskalaværdien i 
det maksimale måleområde ledes gennem NDIR-analysatoren, og CO 2-værdien 
registreres som A. Derefter fortyndes den ca. 50 % med NO-kalibreringsgas og ledes gennem NDIR og (H)CLD, idet CO
2- og NO-værdierne registreres som henholdsvis B 
og C.  Der lukkes for CO 2-tilførslen, og kun NO-kalibreringsgassen ledes gennem 
(H)CLD-enheden; NO-værdien registreres som D. L 375/148 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 Dæmpningen, som ikke må være over 3 % af fuld skalavisning, beregnes på følgende 
måde: 
 
%()
() ( )QuenchCA
DA D B= −∗
∗− ∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗ 11 0 0  
 
 hvor: 
 
 A er den ufortyndede CO 2-koncentration, målt med NDIR, i % 
 B er den fortyndede CO 2-koncentration, målt med NDIR, i % 
 C er den fortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, i ppm  D er den ufortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, i ppm.    Alternative metoder til fortynding og kvantitativ bestemmelse af CO
2- og NO-
kalibreringsgasserne, som f.eks. dynamisk opblanding, kan anvendes. 
    1.9.2.2. Kontrol af dæmpning fra vand   Denne kontrol finder kun anvendelse på gaskoncentrationsmålinger på våd basis.  Ved 
beregning af dæmpningen fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og tilpasning af blandingens vanddampkoncentration til den, der forventes under prøvningen. 
  En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det 
normale måleområde ledes gennem (H)CLD-analysatoren, og NO-værdien registreres som D.  Derefter bobles NO-kalibreringsgassen gennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H)CLD-analysatoren, og NO-værdien registreres som C.  Analysatorens absolutte arbejdstryk og vandtemperaturen bestemmes og registreres som henholdsvis E og F.  Blandingens mætningsdamptryk svarende til gennemboblerens vandtemperatur F bestemmes og registreres som G. Blandingens vanddamptryk (H, i %) beregnes på følgende måde:  
 
H = 100*( G/E) 
  Den forventede koncentration (De) af den fortyndede NO-kalibreringsgas (i 
vanddamp) beregnes som følger: 
 
De = D* ( 1- H/100 ) 
  Idet atomforholdet H/C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den under prøven 
forventede maksimale vanddampkoncentration (Hm, i %) for diesel-udstødningsgas ud fra CO
2-koncentrationen i ufortyndet kalibreringsgas (A, målt i punkt 1.9.2.1), som 
følger: 
  Dæmpning % 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/149
Hm = 0,9*A 
  
 Dæmpningen fra vand, som ikke må være over 3 %, beregnes på følgende måde:  
% dæmpning = 100 * ( ( De - C )/De) * (Hm/H) 
  hvor:   De er den forventede NO-koncentration, i ppm  C er den fortyndede NO-koncentration, i ppm  Hm er den maksimale vanddampkoncentration, i %  H er den faktiske vanddampkoncentration, i %.   Bemærk:   Det er vigtigt, at den til denne kontrol anvendte NO-kalibreringsgas 
indeholder mindst muligt NO
2, da der i dæmpningsberegningerne ikke er 
taget hensyn til opløsning af NO 2 i vand. 
  1.10. Kalibreringsintervaller
 
  Kalibrering af analysatorerne som angivet i punkt 1.5 skal foretages mindst hver 3. 
måned, samt hver gang der er foretaget reparationer eller ændringer, som kan tænkes at påvirke kalibreringen. 
 2. KALIBRERING AF CVS-SYSTEMET  2.1. Generelt
 
  CVS-systemet kalibreres med et nøjagtigt flowmeter, der kan henføres til nationale 
eller internationale standarder, og en forsnævringsanordning.  Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger af forsnævringen, og systemets styreparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen. 
  Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret 
laminart flowmeter, kalibreret turbinemeter. 
 2.2. Kalibrering af den positive fortrængningspumpe (PDP)
 
  Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende 
det flowmeter, der er serieforbundet med pumpen.  Den beregnede strømningshastighed (i m
3/min ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) 
afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en bestemt kombination af pumpeparametre.  Derefter bestemmes den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen.  Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.  Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil. 
 L 375/150 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.2.1. Dataanalyse 
  Luftgennemstrømningen (Q
s) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 
indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af 
fabrikanten foreskrevne metode.  Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V
0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på 
følgende måde: 
 
VQ
nT
Ps
A0273101 3=∗ ∗. 
EN DA 
. , 
 
 hvor:   Q
s = luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s 
 T = temperatur ved pumpeindgangen, K  p
A = absolut tryk ved pumpens indgang (p B - p 1), kPa 
 n = pumpehastighed, omdr./s.    For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og 
pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X
0) mellem pumpehastighed, 
trykdifference mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk på følgende måde: 
 
Xnp
pp
A01= ∗∆ 
 
 hvor:   ∆p
P = trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa 
 p A = absolut afgangstryk ved pumpeudgang, kPa 
  Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på 
følgende måde: 
 
V
0 = D 0 - m * (X 0) 
  Konstanterne D
0 og m er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt og hældning 
og beskriver således disse. 
   For et CVS-system med mange hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med 
forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D
0) skal stige med aftagende pumpeydelse. 
  De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ± 0,5 % af den målte værdi af 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/151
V 0.  Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper.  Tilførte partikler vil 
med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres 
ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system (punkt 2.4) tyder på, at sliphastigheden har ændret sig. 
 2.3. Kalibrering af den kritiske venturi (CFV)
 
  Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi.  
Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur som vist nedenfor: 
 
QKp
TsvA=∗ 
 hvor:   K
v = kalibreringsfaktor 
 p A = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa 
 T = temperatur ved venturiens indgang, K.  2.3.1. Dataanalyse   Luftgennemstrømningen (Q
s) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 
indstillinger) beregnes i standard-m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af 
fabrikanten foreskrevne metode.  Kalibreringsfaktoren beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde: 
 
KQT
pvs
A=∗ 
 
 hvor:   Q
s = luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s 
 T = temperatur ved venturiens indgang, K  p
A = absolut tryk ved venturiens indgang, kPa 
  For at bestemme området med kritisk strømning afsættes K
v som funktion af 
venturiens indgangstryk.  For kritisk (droslet) strømning vil K v være forholdsvis 
konstant.  Når trykket aftager (vakuum øges) aftager venturiens drosselvirkning og K v 
mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde. 
  For mindst otte punkter i området med kritisk strømning beregnes 
gennemsnitsværdien af K
v og standardafvigelsen.  Standardafvigelsen må ikke være 
over ± 0,3 % af gennemsnitsværdien af K v. 
 2.4. Kontrol af det samlede system
 
 L 375/152 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved 
tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, medens dette er 
bragt til at fungere på normal måde.  Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes efter bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3, bortset fra propan, for hvilket der for HC anvendes en faktor 0,000472 i stedet for 0,000479.  Der skal anvendes en af følgende to teknikker. 
 2.4.1. Måling med blænde med kritisk strømning   En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet 
gennem en kalibreret kritisk blænde.  Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (≡ kritisk strømning).  CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter.  En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.  Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.  
 2.4.2. Gravimetrisk måling   Vægten af en lille cylinder fyldt med carbonmonoxid eller propan bestemmes med en 
præcision på ± 0,01 gram.  CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter, medens der tilledes carbonmonoxid eller propan til systemet.  Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning.  En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.  Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.  
 3. KALIBRERING AF SYSTEMET TIL PARTIKELBESTEMMELSE  3.1. Indledning
 
  Hver komponent skal kalibreres så ofte som nødvendigt til opfyldelse af 
nøjagtighedskravene i dette regulativ.  I dette punkt beskrives den kalibreringsmetode, som skal anvendes til komponenterne omhandlet i bilag 4, tillæg 4, punkt 4 samt i bilag 4, tillæg 7, punkt 2. 
 3.2. Flowmålinger
 
  Kalibrering af gasflowmålere eller flowmåleinstrumenter skal kunne henføres til 
nationale og/eller internationale standarder.  Den maksimale fejl på den målte værdi må ikke overstige ± 2 % af visningen. 
  Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på 
differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af G
EDF ligger inden for ± 4 % 
(se også bilag 4, tillæg 7, punkt 2.2.1, EGA).  Den kan beregnes som den kvadratiske 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/153
middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter. 
  
3.3. Kontrol af delstrømsbetingelserne  
  Størrelsesområdet af udstødningsgashastighed og tryksvingninger skal i givet fald 
kontrolleres og korrigeres efter forskrifterne i bilag 4, tillæg 7, punkt 2.2.1, EP. 
 3.4. Kalibreringsintervaller
 
  Flowmåleinstrumenter skal kalibreres hver 3. måned samt hver gang, der er foretaget 
systemændringer, der kan have betydning for kalibreringen. 
 L 375/154 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
4. KALIBRERING AF UDSTYR TIL RØGMÅLING 
 4.1. Indledning
 
  Opacimeteret skal kalibreres så ofte som nødvendigt for at opfylde 
nøjagtighedskravene i dette regulativ.  I dette punkt beskrives den kalibreringsmetode, som skal anvendes til komponenterne omhandlet i bilag 4, tillæg 4, punkt 5 samt i bilag 4, tillæg 7, punkt 3. 
 4.2. Kalibreringsprocedure
 
  4.2.1. Opvarmningstid   Opacimeteret varmes op og stabiliseres efter fabrikantens anvisninger.  Har 
opacimeteret renseluftsystem til undgåelse af tilsodning af instrumentets optiske dele, skal også dette system aktiveres og justeres efter fabrikantens anvisninger. 
  4.2.2. Måling af responsens linearitet    Opacimeterets linearitet kontrolleres, når apparatet er indstillet til udlæsning af 
opacitet i henhold til fabrikantens anvisninger.  Tre neutralfiltre, hvis transmittans er kendt, og som opfylder kravene i bilag 4, tillæg 4, punkt 5.2.5, anbringes i opacimeteret, og aflæsningen registreres.  Den nominelle opacitet af neutralfiltrene skal være ca. 10 %, 20 % og 40 %. 
   Lineariteten må højst afvige ± 2 % opacitet fra neutralfilterets nominelle værdi.  
Enhver ulinearitet større end ovennævnte værdi skal korrigeres før prøvningen. 
  4.3. Kalibreringsintervaller
 
  Kalibrering af opacimeteret som angivet i punkt 4.2.2 skal foretages mindst hver 3. 
måned, samt hver gang der er foretaget reparationer eller ændringer, som kan tænkes at påvirke kalibreringen. 
 
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/155
Bilag 4 - Tillæg 6  
 
SYSTEMER TIL ANALYSE OG PRØVETAGNING 
 
1. BESTEMMELSE AF GASEMISSIONER  1.1. Indledning
 
  De anbefalede systemer til prøvetagning og analyse er indgående beskrevet i punkt 1.2 
og figur 7 og 8.  Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med fig. 7 og 8.  Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer.  Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.   
 
 
Nul-g as 
Kal.-g as 
Nul -gas 
Kal .-gas Nu l-gas 
Nu l-gas V1 
V1 F1 F2 
F1 F2 P 
P T1  
T1  SP1 
SP1 
Evt. prøv etagning ssonder EP T2  G1 
HC 
Luft Brændst of Ve n t .  
Ve nt. 
Ve nt. 
Ve n t .  Ven t. 
Ven t. Ve nt. 
V2 
R3 
R1  R2 
FL1 
T5 
B 
V12  V11 V10 CO  
CO  
2 C T3 G2 
V4  
V5  FL5 
FL6 
FL3 T4  G3 
V12 V 11  T5  V8  
V 6 V7 V9 
R4  FL4 
FL2 HSL1  
HSL2 HS L 1  
SL 
V3 NO 
R5 B Nul-g as 
Kal.-ga s N ul-gas 
Kal.-ga s 
 
Figur 7  - Blokdiagram over system til bestemmelse af CO, CO 2, NO x og HC i ufortyndet 
udstødningsgas (kun ESC) 
 
 L 375/156 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
1.2. Beskrivelse af analysesystemet  
 
Der beskrives et analysesystem til bestemmelse af gasemissioner i den ufortyndede 
udstødningsgas (fig. 7, kun ESC) hhv. i den fortyndede udstødningsgas (fig. 8, ETC og ESC) og baseret på: 
 
− HFID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider 
− NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid 
− HCLD- eller tilsvarende analysator til måling af nitrogenoxider. 
 
Prøven til bestemmelse af alle komponenter kan enten tages ved hjælp af en enkelt prøvetagningssonde eller med to tætsiddende sonder med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer.  Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) noget sted i analysesystemet. 
 
 
Nul-ga s 
Kal. -g as 
N u l-ga s 
Kal. -gas  Nul-ga s 
K al. -g as N ul- gas  
K al. -g as N u l - gas  
V1 F1 F2 
F1 F2 P 
P T1 
T1 SP2 
S P3 T2 G1  
HC  
Luf t  Bræ ndst of Ve n t .  
Vent . 
Vent . 
Vent . Vent . 
Vent . Vent.  
V2  
R3  
R1  R2  
FL1 
T5 
B 
V13 V 1 2 V11  CO  
CO  
2 C T3  G 2 
V4 
V5 FL5 
FL6 
FL3 T4 G3 
V9  
V7 V8 V 1 0 
R4  FL4  
FL2  H SL1 
H SL2 H SL1 
SL  
V3  NO 
R5 V1 PSP  til PSS  j f . fig . 21  
sam m e plan   
Jf. f ig. 2 1 BK  
BK  BG DT J f. fig . 20  
V1 4  
 
 
Figur 8  - Blokdiagram over system til bestemmelse af CO, CO 2, NO x og HC i fortyndet 
udstødningsgas (ETC, frivillig for ESC) 
   27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/157
1.2.1. Komponenter i fig. 7 og 8 
 
EP Udstødningsrør 
 SP1 prøvetagningssonde for udstødningsgas (kun fig. 7) 
 
Det anbefales at benytte en lige, lukket, flerhullet sonde af rustfrit stål.  Den indvendige diameter må ikke være større end den indvendige diameter af prøvetagningsledningen.  Sondens vægtykkelse må ikke være over 1 mm. Der skal være mindst 3 huller, som er beliggende i 3 forskellige radiære planer og er dimensioneret, så de optager omtrent samme prøvetagningsstrøm.  Sonden skal dække mindst 80 % af udstødningsrørets diameter.  Der kan anvendes en eller to prøvetagningssonder.   
SP2 HC-prøvetagningssonde til fortyndet udstødningsgas (kun fig. 8) 
 
Sonden skal:  
− være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede 
prøvetagningslinje HSL1 
 − have en indvendig diameter på mindst 5 mm 
 − være monteret i fortyndingstunnelen DT (se punkt 2.3, fig. 20) i et punkt, hvor 
fortyndingsluft og udstødningsgas bliver opblandet godt (dvs. ca. 10 tunneldiametre 
nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen) 
 
− være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen 
til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler 
 − være opvarmet, således at gasstrømmens temperatur ved afgangen fra sonden er 
øget til 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). 
 
SP3  Sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse 
af CO, CO
2, og NO x (kun fig. 8) 
 
Sonden skal:  
− være i samme plan som SP2 
 − være placeret i tilstrækkelig (radial) afstand fra andre sonder og fra tunnelvæggen 
til at være upåvirket af slipstrømme og hvirvler 
 − være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur af 328 K (55 °C) for 
at forhindre dannelse af kondensvand. L 375/158 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
HSL1  opvarmet prøveudtagsledning 
 
Prøveudtagsledningen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til HC-analysatoren.  Prøveudtagsledningen skal:  
− have en indvendig diameter på mindst 5 mm og højst 13,5 mm 
 − være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE. 
 − såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K 
(190°C), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), målt i hvert 
særskilt reguleret opvarmet afsnit 
 
− såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K 
(190 °C), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 °C) 
 − holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) umiddelbart før det 
opvarmede filter F2 og HFID 
 
HSL2  Opvarmet NO
x-prøvetagningsledning 
 
Prøveudtagsledningen skal:  
− holde en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 °C til 200 °C) indtil konverteren C, 
når der anvendes kølebad B, og indtil analysatoren når der ikke anvendes kølebad B 
 − være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE. 
 
SL Prøveudtagsledning for CO og CO
2 
 
Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål.  Den kan være opvarmet eller uopvarmet.  
BK  Sæk til baggrundsbestemmelse (frivillig; kun fig. 8) 
 
Til prøvetagning af baggrundskoncentrationer  
BG Prøvetagningssæk (frivillig; Fig. 8, kun CO og CO
2) 
 
Til bestemmelse af prøvernes koncentrationer  
F1  Opvarmet forfilter (frivilligt) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/159
 
Temperaturen skal være den samme som HSL1.  
F2  Opvarmet filter 
 
Filteret skal udskille alle partikler fra gasprøven før analysatoren.  Temperaturen skal være den samme som HSL1.  Filteret skal udskiftes efter behov.  
P  Opvarmet prøvetagningspumpe 
 
Pumpen skal være opvarmet, og temperaturen svare til HSL1.  
HC  Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til carbonhydridbestemmelse. 
 
Temperaturen skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 °C og 200 °C).  
CO, CO
2 NDIR-analysatorer til bestemmelse af carbonmonoxid og carbondioxid 
(frivillig til bestemmelse af fortyndingsforhold ved partikelbestemmelse). 
 NO CLD eller HCLD-analysator til bestemmelse af nitrogenoxider. 
 
Anvendes HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet mellem 328 K og 473 K 
(55 °C og 200 °C). 
 
C Katalysator 
 Der skal anvendes en katalysator til katalytisk reduktion af NO
2 til NO før 
bestemmelse i CLD- eller HCLD-enheden.   
B Kølebad (frivilligt) 
 
Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold.  Badets temperatur holdes mellem 273 K og 277 K (0 °C og 4 °C) ved istilsætning eller køling.  Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra vanddamp som fastlagt i bilag 4, tillæg 5, punkt 1.9.1 og 1.9.2.  Hvis vandet fjernes ved kondensation, skal prøvegassens temperatur eller dugpunkt overvåges enten i vandudskilleren eller nedstrøms for denne.  Prøvegassens temperatur og dugpunkt må ikke være over 280 K (7 °C).  Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.  
T1, T2, T3  Temperaturføler 
 
Til overvågning af gasstrømmens temperatur.   
T4 Temperaturføler 
 L 375/160 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Til overvågning af NO 2-NO konverterens temperatur.  
 
T5 Temperaturføler 
 
Til overvågning af kølebadets temperatur.  
G1, G2, G3  Manometer 
 
Til måling af trykket i prøveudtagsledningerne.  
R1, R2  Trykregulator 
 
Til regulering af henholdsvis luft og brændstof til HFID-analysatoren.  
R3, R4, R5  Trykregulator 
 
Til regulering af trykket i prøveudtagsledninger og af gastilførslen til analysatorerne.  
FL1, FL2, FL3  Flowmeter 
 
Til overvågning af prøvegasomledningens strømningshastighed.  
FL4 til FL6 Flowmeter (frivilligt) 
 
Til overvågning af gennemstrømningshastigheden i analysatorerne. 
 
V1 til V5 Omskifterventil 
 Passende ventiler til omskiftning mellem prøve, kalibreringsgas eller nulstillingsgas til analysatoren.  
V6, V7 Magnetventil 
 
Til omgåelse af NO
2-NO-konverteren. 
 
V8 Nåleventil 
 
Til afbalancering af gennemstrømningen gennem NO 2-NO-konverteren C og 
omledningen.   
V9, V10 Nåleventil 
 
Til regulering af gasstrømmene til analysatorerne.  
V11, V12  Pendulventil (frivillig) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/161
Til udtømning af kondensat fra bad B. 
 
1.3. Analyse af andre carbonhydrider end methan (NMHC) (kun NG-drevne gasmotorer)  
 1.3.1. Gaskromatografisk bestemmelse (GC, fig. 9) 
 Ved gaskromatografi indsprøjtes et lille afmålt rumfang af prøven i en analysekolonne, som det føres igennem af en inaktiv bæregas.  Kolonnen adskiller de forskellige komponenter efter kogepunkt, så de elueres af kolonnen på forskellige tidspunkter.  Derefter føres de gennem en detektor, som afgiver et elektrisk signal, der afhænger af deres koncentration.  Da metoden ikke er kontinuerlig, kan den kun anvendes i forbindelse med prøveopsamling i sæk som beskrevet i bilag 4, tillæg 4, punkt 3.4.2. 
 
Til NMHC skal anvendes en automatisk gaskromatograf med FID-enhed.  Udstødningsgassen opsamles i en prøvetagningssæk, hvorfra der udtages en del, som injiceres i gaskromatografen.  Prøven adskilles i to fraktioner (CH
4/luft /CO og 
NMHC/CO 2/H 2O) på Porapak-kolonne.  Molekylsigte-kolonnen adskiller CH 4 fra luft 
og CO, før den ledes ind i FID-enheden, hvor dens koncentration måles.  En komplet cyklus, fra indsprøjtning af én prøve til indsprøjtning af den næste, kan fuldføres på 30 s. Til NMHC-bestemmelse skal CH
4-koncentrationen trækkes fra den samlede HC-
koncentration (se bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1). 
 
Fig. 9 viser en typisk opstilling til gaskromatografisk rutinebestemmelse af CH 4.  
Andre gaskromatografiske metoder kan anvendes, hvis det er teknisk velbegrundet. 
 
1
23
4
567
8
9
10SLPMSC
PD F4 F1
V3V2
V4
V6
V7
V8F5F3R1
R2
R3Oven
ventF2FM1ventto x
to y xy10
V1PC
samplespan gasfuel inlet
air inletHC
FC
 
 til x 
brændstof 
luft 
vent. 
vent. prøve kal.-gas  til y  ovn  L 375/162 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Figur 9  - Blokdiagram for gaskromatografisk bestemmelse af methan 
 
Komponenterne i fig. 9 
 
PC Porapak-kolonne 
 
Der anvendes en Porapak N-kolonne, 180/300 µm (mesh 50/80), længde 610 mm x Ø indv. 2,16 mm, som inden brug skal være konditioneret i mindst 12 timer med bæregas ved 423 K (150 °C).  
MSC Molekylsigtekolonne 
 
Der anvendes en kolonne type 13X, 250/350 µm (mesh 45/60), længde 1220 mm x Ø indv. 2,16 mm, som inden brug skal være konditioneret i mindst 12 timer med bæregas ved 423 K (150 °C).  
OV Ovn 
 
Til opretholdelse af konstant temperatur af kolonner og ventiler under analysatorens drift og til konditionering af kolonnerne ved 423 K (150 °C).  
SLP Prøvetagningssløjfe 
 
Et stykke rør af rustfrit stål med tilstrækkelig længde til at give et rumfang på ca. 1 cm
3. 
 
P Pumpe 
 
Tilfører prøven til gaskromatografen.  
D Tørreenhed 
 
Der skal anvendes en tørreenhed med en molekylsigte til fjernelse af vand og andre kontaminanter, der måtte være tilstede i bæregassen.  
HC Flammeiondetektor (FID) til måling af koncentrationen af methan. 
 V1 Prøveindsprøjtningsventil 
 
Til indsprøjtning af prøve udtaget af prøvetagningssækken gennem SL i fig. 8.  Den skal have lille dødvolumen, være gastæt og kunne opvarmes til 423 K (150 °C).  
V3 Omskifterventil 
 
Til omskiftning mellem kalibreringsgas, prøve og ingen tilførsel. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/163
 
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Nåleventil 
 
Til indstilling af strømningshastighederne i systemet.  
R1, R2, R3 Trykregulator 
 
Til regulering af strømmen af henholdsvis brændstof (= bæregas), prøve og luft.  
FC Flowkapillarrør 
 
Til regulering af lufttilførslen til FID-enheden.  
G1, G2, G3 Manometer 
 
Til regulering af strømmen af henholdsvis brændstof (= bæregas), prøve og luft.  
F1, F2, F3, F4, F5 filter 
 
Filtre af sintret metal, der forhindrer, at der kommer korn ind i pumpen eller instrumentet.  
FL 1  Flowmeter 
 
Til måling af den omledte prøvegasstrøm. 
 1.3.2. Bestemmelse med afskæring af andre carbonhydrider end methan (NMC, fig. 10)  
Afskæringsenheden oxiderer alle carbonhydrider, bortset fra CH
4, til CO 2 og H 2O, så 
FID-enheden kun bestemmer CH 4, når prøven ledes gennem NMC-enheden.  
Anvendes opsamling i prøvetagningssæk, skal der være monteret et strømafledningssystem ved SL (se punkt 1.2, fig. 8), som enten kan lede gasstrømmen gennem eller uden om afskæringsenheden, afhængigt af den øverste del af fig. 10.  Til NMHC-bestemmelse skal begge værdier (HC og CH
4) aflæses på FID-enheden og 
registreres.  Anvendes integrationsmetoden, skal der monteres en NMC på samme ledning som endnu en FID-enhed, parallelt med den normale FID ind i HSL1 (se punkt 1.2, fig. 8), afhængigt af den nederste del af fig.10.  Til NMHC-bestemmelse aflæses værdierne fra de to FID-enheder (HC og CH
4) og registreres. 
 
Afskæringsenheden skal før prøvningen ved en temperatur lig med eller over 600 K (327 °C) karakteriseres med hensyn til katalytisk virkning på CH
4 og C 2H 6 ved H 2O-
niveauer, som er repræsentative for udstødningsstrømmen.  Dugpunkt og O 2-indhold 
af den udtagne prøvestrøm af udstødningsgas skal være kendt.  FID-enhedens relative respons på CH
4 skal registreres 
(jf. bilag 4, tillæg 5, punkt 1.8.2). 
 L 375/164 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 nul 
kal. prøve V1 V2 V3  NMC 
SL (jf.  fi g. 8) vent. 
HC V4 
nul kal. prøve V1 V2 NMC 
HSL1 (jf . fig. 8) 
vent. 
HC vent. HC Prøveo psamling i sæk 
Inte g r ationsmetoden   
 
Figur 10  - Blokdiagram over system til bestemmelse af methan med afskæring af 
carbonhydrider, bortset fra methan (NMC) 
 
 
Komponenterne i fig. 10  
NMC Non-methan afskæring 
 
Til oxidering af alle carbonhydrider bortset fra methan.  
HC Opvarmet flammeiondetektor (HFID) 
 
Til måling af koncentrationerne af HC og CH
4.  Temperaturen skal holdes mellem 453 
K og 473 K (180 °C og 200 °C). 
 
V1 Omskifterventil 
 Til omskift mellem prøve-, nulstillings- og kalibreringsgas.  V1 er identisk med V2 i fig.8.  
V2, V3 Magnetventil 
 
Til omledning uden om NMC-systemet  
V4 Nåleventil 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/165
Til afbalancering af gennemstrømningen i NMC-systemet og omledningen. 
 
R1 Trykregulator 
 
Til regulering af trykket i prøvetagningsledningen og tilførslen til HFID-enheden.  R1 er identisk med R3 i fig. 8.  
FL 1 Flowmeter 
 
Til måling af den omledte prøvegasstrøm.  FL1 er identisk med FL1 i fig. 8. 
 2. FORTYNDING AF UDSTØDNINGSGASSEN OG BESTEMMELSE AF PARTIKELINDHOLDET  2.1. Indledning
 
 
En udtømmende beskrivelse af de anbefalede systemer til fortynding og prøvetagning er givet i punkt 2.2, 2.3 og 2.4 samt fig. 11 til 22.  Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med den i disse figurer viste udformning.  Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer.  Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.  
 2.2. Delstrømsfortyndingssystem
 
 Fig. 11 til 19 viser et fortyndingssystem, der er baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømmen.  Til deling og efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømmen kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes.  Til den efterfølgende udskillelse af partikler kan enten al den fortyndede udstødningsgas eller en del heraf ledes til partikelprøveudskillelsessystemet (punkt 2.4, fig. 21).  Den førstnævnte metode benævnes totalprøvetagning, den sidstnævnte delstrømsprøvetagning. 
 
Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system.  Følgende typer anbefales: 
 
Isokinetiske systemer (fig.11 og 12) 
 
I denne type systemer afpasses tilførslen til overføringsrøret efter udstødningsgasstrømmens hastighed og/eller tryk, hvorfor der kræves uforstyrret og homogen strømning af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden.  Dette opnås sædvanligvis ved hjælp af en resonator og et lige tilførselsrør opstrøms for prøvetagningsstedet.  Delingsforholdet kan derved beregnes af let målelige størrelser L 375/166 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
som rørdiametre.  Det skal bemærkes, at isokinetiske forhold kun anvendes til 
tilpasning af strømningsparametrene, ikke til tilpasning af størrelsesfordelingen.  Dette sidste er dog typisk unødvendigt, da partiklerne er så små, at de følger strømlinjerne. 
 
Flowkontrollerede systemer med koncentrationsmåling (fig. 13 til 17) 
 
I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluften og af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas.  Fortyndingsforholdet bestemmes af koncentrationen af sporgasser som CO
2 eller NO x, der er naturligt forekommende i motorens udstødning.  
Koncentrationerne i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles, medens koncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas enten kan måles direkte eller bestemmes af brændstoftilførselshastigheden og kulstofbalancen, forudsat at brændstoffets sammensætning er kendt.  Systemerne kan reguleres ved det beregnede fortyndingsforhold (fig. 13 og 14) eller ved størrelsen af den tilførte strøm til overføringsrøret (fig. 12, 13 og 14). 
 
Strømningsregulerede systemer med flowmåling (fig. 18 og 19) 
 
I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden af fortyndingsluft og af den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm.  Fortyndingsforholdet bestemmes af forskellen mellem de to strømningshastigheder.  Der kræves nøjagtig indbyrdes kalibrering af flowmetrene, da den relative forskel mellem de to strømningshastigheder kan føre til væsentlige fejl ved større fortyndingsforhold (15 og derover).  Strømningsreguleringen er ganske enkel og består i, at den fortyndede udstødningsgasstrøm holdes konstant, medens man om nødvendigt varierer strømningshastigheden af fortyndingsluften.  
 
Når der anvendes fortyndingssystemer efter delstrømsprincippet, skal der drages omsorg for at undgå eventuelle problemer med tab af partikler i overføringsrøret, idet der tages en repræsentativ prøve fra motorens udstødning, og delingsforholdet bestemmes.  I de beskrevne systemer er der taget hensyn til disse vigtige punkter. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/167
 
Jf. fig. 21 DAF 
EP TT DT d PSP PB FM1 
ISP 
FC1 l > 10*d 
luft 
udstødnin g  P TT 
til partikel- 
udskilnin g s- 
system SB 
vent. 
DP T  
de lta p 
 
 
Figur 11  - Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og 
delstrømsprøvetagning (SB-regulering) 
 
 
Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret (EP) af den isokinetiske prøveudtagssonde (ISP) gennem overføringsrøret (TT) til fortyndingstunnelen (DT).  Trykforskellen mellem udstødningsgassen i udstødningsrøret og i sondens indgang måles af tryktransduceren DPT.  Dette signal føres til strømningsregulatoren FC1, som regulerer sugepumpen SB således, at der opretholdes en trykforskel på nul ved sondens yderste ende.  Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en fast brøkdel (delingsforholdet) af udstødningsgasstrømmen.  Delingsforholdet er bestemt af tværsnitsarealet af EP og ISP.  Strømningshastigheden af fortyndingsluft måles med flowmeteret FM1.  Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet.  
 L 375/168 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 DAF 
EP TT DT d 
PB  FM1 
ISP 
delta p FC1 DPT l > 10*d 
luft 
uds tødning PSP 
P TT 
jf. fig. 21 til partikel-  
udskilnin g s- 
system vent. SB 
 
 
 
Figur 12  - Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og 
delstrømsprøvetagning (PB-regulering) 
  
Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP af den isokinetiske prøveudtagssonde ISP gennem overføringsrøret TT til fortyndingstunnelen DT.  Trykforskellen mellem udstødningsgassen i udstødningsrøret og i sondens indgang måles af tryktransduceren DPT.  Dette signal overføres til strømningsregulatoren FCI, der regulerer trykpumpen PB, således at trykdifferensen ved enden af sonden holdes på nul.  Dette gøres ved at tage en lille brøkdel af fortyndingsluften (efter at dennes strømningshastighed er målt af flowmeteret FM1), og tilføre den til TT ved hjælp af en pneumatisk åbning.  Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en fast brøkdel (delingsforholdet) af udstødningsgasstrømmen.  Delingsforholdet er bestemt af tværsnitsarealet af EP og ISP.  Fortyndingsluften suges gennem DT af sugepumpen SB, og strømningshastigheden måles af FM1 ved indgangen til DT.  Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet. 
  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/169
 
DAF 
EP SP TT DT d 
PB l > 10*d EGA EG A 
EGA luft 
udstødning Jf. fig. 21 til partikel- 
udskilnings- 
system P SP 
PTT SB 
vent. frivillig 
til PB eller SB FC2 
 
 
Figur 13  - Delstrømsfortyndingssystem med måling af CO 2- eller NO x-
koncentration og delstrømsprøvetagning 
 
 
Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT.  Koncentrationerne af sporgasser (CO
2 eller NO x) måles i den ufortyndede og 
fortyndede udstødningsgas samt i fortyndingsluften ved hjælp af gasanalysatoren (-erne) EGA.  Signalerne herfra overføres til strømningsregulatoren FC2, der ved styring enten af trykpumpen PB eller sugepumpen SB opretholder det korrekte delings- og fortyndingsforhold i DT.  Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne i ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft. L 375/170 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 
DAF 
EP SP TT DT d 
PB EGA EGA 
G FUE L 
udstødning  luft PTT 
detaljer i fig. 21 FH 
P frivillig til P 
PSS 
frivillig fra FC2 FC2 
 
 
Figur 14  - Delstrømsfortyndingssystem med CO 2-koncentrationsmåling, 
kulstofbalance og udtagning af totalstrømsprøve 
 
 
Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT.  CO
2-
koncentrationerne i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles af gasanalysatoreren(-ne) EGA.  Signalerne for CO
2 brændstofstrøm G FUEL tilføres enten 
strømningsregulatoren FC2 eller partikelprøvetagningssystemets strømningsregulator FC3 (jf. fig. 21).  FC2 regulerer trykpumpen PB, medens FC3 regulerer prøvetagningspumpen P (se fig. 21) og indstiller derved systemets indad- og udadgående strømme, således at det ønskede delingsforhold og fortyndingsforhold i fortyndingstunnelen DT opretholdes.  Fortyndingsforholdet beregnes af CO
2-
koncentrationerne og G FUEL ved hjælp kulstofbalancen. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/171
 
 
DA F 
EP SP TT DT d PB l > 10*d 
EGA EG A 
luft 
udstødning EGA 
jf. fig. 21 ti l partikel- 
udskilnin g s- 
system vent. PSP  
P TT VN 
 
 
Figur 15  - Delstrømsfortyndingssystem med enkelt venturi, 
koncentrationsmåling og delstrømsprøvetagning 
 
 
Ufortyndet udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT til fortyndingstunnelen DT som følge af det undertryk, som venturien VN skaber i DT.  Gashastigheden i overføringsrøret TT afhænger af impulsudvekslingen i venturiområdet og påvirkes derfor af gassens absolutte temperatur ved afgangen fra TT.  Det betyder, at udstødningsgassens delingsforhold ikke er konstant ved en given tunnelgennemstrømning, og at fortyndingsforholdet ved lav belastning er en smule lavere end ved høj belastning.  Koncentrationen af sporluftarterne (CO
2 eller NO x) måles i den ufortyndede 
udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften med udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA, og fortyndingsforholdet beregnes af de således målte værdier. L 375/172 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 
DAF 
TT DT d 
PB l > 10*d 
EGA EGA 
PCV1 PCV2 HE 
EP luft 
uds tødning PS P EGA 
PT T 
jf. fig. 21 ti l partikel- 
udskilnings- 
system 
vent. SB 
FD 1  
FD2 
 
 
Figur 16  - Delstrømsfortyndingssystem med dobbelt venturi eller dobbelt 
blænde, koncentrationsmåling og delstrømsprøvetagning. 
 
 
Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret TT til fortyndingstunnelen DT af en strømdeler, der indeholder et sæt blænder eller venturier.  Den første (FD1) er placeret i EP, den anden (FD2) i TT.  Herudover kræves to trykreguleringsventiler (PCV1 og PCV2), der holder udstødningsgassens delingsforhold konstant ved at regulere modtrykket i EP og trykket i DT.  PCV1 er placeret nedstrøms for SP i EP, PCV2 mellem trykpumpen PB og DT.  Koncentrationerne af sporluftarter (CO
2 eller NO x) 
måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA.  Disse værdier er nødvendige til kontrol af udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til justering af PCV1 og PCV2, hvorved delingsforholdet kan reguleres nøjagtigt.  Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/173
 
 
 
DAF 
DT d l > 10*d EGA 
HE 
EGA  
DPT 
EP  TT 
DA F  luft 
luft luftin dsprøjtning  PSP 
Jf. Fig. 21 
til par tikel- 
udsk ilnings- 
sys tem PTT 
SB 
DC FD3 FC 1 EGA 
ve n t .  
  Figur 17
 - Delstrømsfortyndingssystem med opdeling i flere rør, 
koncentrationsmåling og delstrømsprøvetagning 
  
Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem overføringsrøret TT af en strømdeler FD3, der består af en række rør af ens dimensioner (samme diameter, længde og indlejringsradius), monteret i EP.  Udstødningsgassen fra et af disse rør ledes til fortyndingstunnelen DT, medens gassen fra de øvrige rør føres gennem dæmpekammeret DC.  Det er således det samlede antal rør, der er bestemmende for udstødningsgassens delingsforhold.  Til at holde delingsforholdet konstant kræves en trykdifferens på nul mellem dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT, hvilket måles af differenstryktransduceren DPT.  Et differenstryk på nul opnås ved indblæsning af frisk luft i fortyndingstunnelen DT ved afgangen fra overføringsrøret TT.  Koncentrationerne af sporgasser (CO
2 eller 
NO x) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og 
fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA.  Disse værdier er nødvendige til regulering af udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til styring af den indblæste lufts strømningshastighed, hvorved delingsforholdet kan reguleres nøjagtigt.  Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne. 
 L 375/174 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
DAF 
EP SP TT DT d 
FM1 FC2 
GEXH 
eller 
GAIR 
GFUEL eller 
udstødning vent. 
detaljer i fig. 21 FH 
P PSS PTT frivillig til P (PSS) 
 
 
Figur 18  - Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og 
totalstrømsprøvetagning 
 
 
Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT.  Den samlede strømning gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømningsregulatoren FC3 og prøvetagningspumpen P i partikelprøvetagningssystemet (jf. fig. 18).  Fortyndingsluftens strømning reguleres af strømningsregulatoren FC2, der kan benytte G
EXHW , G AIRW, eller G FUEL som styresignal til regulering af udstødningsgassens 
delingsforhold.  Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen.  Fortyndingsluftens strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed måles af flowmeteret FM3 i partikelprøvetagningssystemet (se fig. 21).  Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/175
 
DAF 
EP SP TT DT d 
PB FM1 l > 10*d 
GEXH 
eller 
GAIR 
GFUEL eller SB 
FM2 FC2 
luft 
udstødning til PB eller SB 
PSP 
PTT 
vent. Jf. f ig. 21 til partikel- 
udskilnings- 
system 
Jf. fig. 21 
 
 
Figur 19  - Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og 
delstrømsprøvetagning 
 
 
Den ufortyndede udstødningsgas overføres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningsrøret SP og overføringsrøret TT.  Udstødningsgassens delingsforhold og den indgående strøm til DT reguleres af strømningsregulatoren FC2, som styrer flow (eller hastighed) af trykpumpen PB og sugepumpen SB i forhold dertil.  Dette er muligt, fordi den af partikelprøvetagningssystemet udtagne prøve returneres til DT.  G
EXHW , G AIRW eller 
G FUEL kan anvendes som styresignaler for strømningsregulatoren FC2.  
Fortyndingsluftens strømningshastighed måles med flowmeteret FM1, den samlede gennemstrømning med flowmeteret FM2.  Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet. L 375/176 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.2.1. Komponenter i fig. 11 til 19 
 
EP Udstødningsrør 
 
Udstødningsrøret kan være isoleret.  For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015.  Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre.  Bøjninger bør indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen.  Indgår en prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret. 
 
I isokinetiske systemer skal udstødningsrøret være fri for skarpe bøjninger og bratte diameterændringer i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms og tre rørdiametre nedstrøms for spidsen af prøvetagningssonden.  På prøvetagningsstedet skal gashastigheden være over 10 m/s undtagen i tomgang.  Udstødningsgassens tryksvingninger må i gennemsnit ikke overstige ± 500 Pa.  Foranstaltninger til nedsættelse af tryksvingningerne ud over brug af et udstødningssystem af chassistype (bestående af en lydpotte og efterbehandlingsanordninger) må ikke ændre motorydelsen eller medføre partikelafsætning. 
 
I systemer uden isokinetisk sonde anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige. 
 
SP SP prøvetagningssonde (fig. 10, 14, 15, 16, 18 og 19) 
 
Dens indvendige diameter skal være mindst 4 mm. Diameterforholdet mellem udstødningsrør og sonde skal være mindst 4.  Sonden skal være et åbent, opadvendt rør beliggende i udstødningsrørets midtlinje, eller en flerhullet sonde som beskrevet under SP1 i punkt 1.2.1, fig. 5.  
 
ISP Isokinetisk prøvetagningssonde (fig. 11 og 12) 
 
Den isokinetiske prøvetagningssonde skal være placeret vendt mod strømmen og i udstødningsrørets midtlinje, hvor kravene til strømningsforholdene i afsnit EP er opfyldt, og skal være udformet således, at den giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas.  Dens indvendige diameter skal være mindst 12 mm. 
 
For at isokinetisk opdeling af udstødningsgassen kan finde sted, kræves et reguleringssystem til opretholdelse af et differenstryk på nul mellem EP og ISP.  Under disse omstændigheder er gashastigheden i EP og ISP ens, og massestrømmen gennem ISP er en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen.  ISP skal være forbundet med en differenstryktransducer (DPT).  Ved hjælp af en strømningsregulator FC1 fastholdes et differenstryk mellem EP og ISP på nul.  
 
FD1, FD2 Strømdeler (fig. 16) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/177
I udstødningsrøret (EP) og i overføringsrøret (TT) er henholdsvis indsat et sæt 
venturier eller blænder, som giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas.  For at proportional deling kan opnås, kræves et reguleringssystem bestående af to trykreguleringsventiler PCV1 og PCV2, som regulerer trykket i udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT. 
 
FD3 Strømdeler (fig. 17) 
 
I udstødningsrøret EP er monteret et sæt rør (en flerrørsenhed), der giver en proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas.  Det ene af rørene fører udstødningsgas til fortyndingstunnelen DT, medens de øvrige rør fører udstødningsgassen til et dæmpekammer DC.  Rørene skal have ens dimensioner (samme diameter, længde, bøjningsradius), således at delingsforholdet for udstødningsgassen afhænger af det samlede antal rør.  For at proportional deling kan opnås, kræves et reguleringssystem, der opretholder et differenstryk på nul mellem flerrørsenhedens udmunding i dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT.  Under disse omstændigheder er udstødningsgassens hastighed i udstødningsrøret EP og strømdeleren FD3 proportionale, og gennem overføringsrøret TT strømmer en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen.  De to punkter skal være forbundet med en differenstryktransducer DPT.  Reguleringen af differenstrykket på nul sker ved hjælp af strømningsregulatoren FC1. 
 
EGA Udstødningsgasanalysator (fig. 13, 14, 15, 16 og 17) 
 
Der kan anvendes CO
2- eller NO x-analysatorer (med brug af kulstofbalance alene for 
CO 2).  Analysatorerne kalibreres på samme måde som dem, der benyttes til 
bestemmelse af gasemissioner.  Til bestemmelse af koncentrationsforskelle kan anvendes en eller flere analysatorer.  Målesystemet skal kunne bestemme G
EDFW,i  med 
en præcision på ± 4 %. 
 
TT Overføringsrør (fig. 11 til 19) 
 
For overføringsrøret gælder:  
 
− røret skal være så kort som muligt, og ikke over 5 m langt 
 
− rørets diameter skal mindst være lig prøvetagningssondens, men højst 25 mm 
 − røret skal være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje og vende i strømmens 
retning. 
 
Er rørets længde 1 meter eller derunder, skal det være isoleret med et materiale med en varmeledningsevne på højst 0,05 W/m*K med en radial isoleringstykkelse svarende til sondens diameter.  Er røret længere end 1 meter, skal det være isoleret og opvarmet til en vægtemperatur på 523 K (250°C). 
 L 375/178 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
DPT Differenstryktransducer (fig. 11, 12, og 17) 
 
Differenstryktransduceren skal have et område på højst ± 500 Pa. 
 
FC1 Strømningsregulator (fig. 11, 12 og 17) 
 
I isokinetiske systemer (fig. 11 og 12) kræves en strømningsregulator til opretholdelse 
af et differenstryk på nul mellem EP og ISP.  Reguleringen kan finde sted på følgende måder:  
 
(a) ved at styre sugepumpens SB hastighed eller gennemstrømning og fastholde 
trykpumpens PB hastighed i hvert testforløb (fig. 11), eller 
 (b) ved at indstille sugepumpen SB på en konstant massestrøm af fortyndet 
udstødningsgas og styre pumpehastigheden af trykpumpen PB og dermed udstødningsprøvegasstrømmen i et område ved enden af overføringsrøret TT (fig. 12). 
 
For trykregulerede systemer må restfejlen i reguleringssløjfen ikke være over ± 3 Pa.  Tryksvingningerne i fortyndingstunnelen må i gennemsnit ikke overstige ± 250 Pa. 
 
For at opnå proportional opdeling af udstødningsgassen i flerrørssystemer (fig. 17) kræves en strømningsregulator, der holder et differenstryk på nul mellem udgangen af flerrørsenheden og afgangen fra overføringsrøret TT.  Reguleringen kan ske ved styring af luftindblæsningen i fortyndingstunnelen DT ved afgangen fra TT.  
 
PCV1, PCV2 Trykreguleringsventil (fig. 16) 
 
Til proportional strømdeling i systemer med dobbelt venturi/blænde kræves to trykreguleringsventiler, der regulerer modtrykket i udstødningsrøret EP og trykket i fortyndingstunnelen DT.  Ventilerne skal være placeret nedstrøms for SP i EP og mellem PB og DT. 
 
DC Dæmpekammer (fig. 17) 
 
Ved afgangen fra flerrørsenheden skal forefindes et dæmpekammer til minimering af tryksvingningerne i udstødningsrøret EP. 
 
VN Venturi (fig. 15) 
 
Fortyndingstunnelen DT er forsynet med en venturi, der skaber undertryk omkring afgangen fra overføringsrøret TT.  Størrelsen af gasstrømmen gennem TT bestemmes af impulsudvekslingen i venturiområdet og er som hovedregel proportional med strømningshastigheden i trykpumpen PB, hvorved fortyndingsforholdet bliver konstant.  Da impulsudvekslingen påvirkes af temperaturen ved afgangen fra overføringsrøret TT og af trykforskellen mellem udstødningsrøret EP og 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/179
fortyndingstunnelen DT, er det faktiske fortyndingsforhold en smule lavere ved lav 
end ved høj belastning. 
 
FC2 Strømningsregulator (fig. 13, 14, 18 og 19, frivillig) 
 
Til regulering af gennemstrømningen i trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB kan anvendes en strømningsregulator.  Den kan tilsluttes signalet for udstødningsgas-, indsugningsluft- eller brændstofstrøm og/eller differenssignalet for CO
2 eller NO x. 
Anvendes en tryksat luftforsyning (fig. 18), kontrollerer strømningsregulatoren FC2 luftstrømmen direkte. 
 
FM1 Flowmeter (fig. 11, 12, 18 og 19) 
 
Gasmåler eller andet flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen.  FM1 er frivillig, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af gennemstrømningen. 
 
FM2 Flowmeter (fig. 19) 
 
Gasmåler eller andet flowmeter til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas.  FM2 er frivillig, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen. 
 
PB Trykpumpe (fig. 11, 12, 13, 14, 15, 16 og 19) 
 
Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2.  En trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld.  Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndingsluft. 
 
SB Sugepumpe (fig. 11, 12, 13, 16, 17 og 19) 
 
Kun til systemer med delstrømsprøvetagning.  Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af den fortyndede udstødningsgasstrøm. 
 
DAF Fortyndingsluftfilter (fig. 11 til 19) 
 
Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af carbonhydrider.  På motorfabrikantens begæring kan der tages prøver af fortyndingsluften efter god teknisk skik for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas. 
 
DT Fortyndingstunnel (fig. 11 til 19) 
 
For fortyndingstunnelen gælder: 
 L 375/180 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
– tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af 
udstødningsgas og fortyndingsluft ved turbulent strømning 
 
– tunnelen skal være udført i rustfrit stål med: 
 
/square4 for tunneler med indv. diameter over 75 mm, et forhold tykkelse/diameter på ikke over 0,025 
 
/square4 for fortyndingstunneler med indvendig diameter højst 75 mm, nominel tykkelse på mindst 1,5 mm 
 
– er tunnelen af typen med delstrømsprøvetagning, skal dens diameter være mindst 75 mm 
 
– er tunnelen beregnet til totalprøvetagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm 
 
– tunnelen kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen  
 
– tunnelen kan være isoleret.  
 
Motorens udstødningsgas skal være fuldstændig opblandet med fortyndingsluft.  For systemer med delstrømsprøvetagning skal opblandingens kvalitet efter idriftsættelse kontrolleres ved, at tunnelens CO
2-profil bestemmes, mens motoren er i gang (mindst 
fire målepunkter med samme indbyrdes afstand).  Om nødvendigt kan der bruges en blænde til at sikre opblanding. 
 
Bemærk
: er temperaturen af luften, der omgiver fortyndingstunnelen (DT), under 293 
K (20 °C), skal der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler som følge af afsætning på den kolde vægoverflade af fortyndingstunnelen.  Det anbefales derfor, at tunnelen opvarmes og/eller isoleres inden for ovennævnte grænser. 
 
Ved stærk belastning af motoren kan tunnelen køles med ikke-aggressive midler som f.eks. roterende ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20 °C). 
 
HE Varmeveksler (fig. 16 og 17) 
 
Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde sugepumpen SB's indgangstemperatur inden for ± 11 K af den gennemsnitlige driftstemperatur, der er iagttaget under testen.  
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/181
2.3. Fuldstrømsfortyndingssystem  
 
I fig. 20 beskrives et system, hvor al udstødningsgassen fortyndes, og der udtages et 
konstant prøvevolumen (Constant Volume Sampling (CVS)).  Det samlede rumfang af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal måles.  Der kan enten anvendes et PDP- eller CFV-system. 
 
Til efterfølgende indsamling af partikler ledes en prøve af den fortyndede udstødningsgas til partikelprøvetagningssystemet (punkt 2.4, fig. 21 og 22).  Gøres dette direkte, betegnes det enkelt fortynding.  Fortyndes prøven en ekstra gang i den sekundære fortyndingstunnel, betegnes det dobbelt fortynding.  Sidstnævnte er nyttigt, hvis kravene til filteroverfladens temperatur ikke kan opfyldes ved enkelt fortynding.  Skønt det dobbelte fortyndingssystem delvis er et fortyndingssystem, beskrives det som en modifikation af partikelprøvetagningssystemet i punkt 2.4, fig. 22, da det for de fleste komponenters vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem. 
 
 
DAF HE 
PDP 
CFV  PTT PSP 
EP frivillig frivillig 
luft 
u dstødning  til baggrund sfilter 
jf. fig. 21 
vent. vent. FC3  
FC3  hvis der  anvendes EF C til partikelud tagningssyste m 
eller til DD S, jf. Fig. 22 
 
 
Figur 20  - Fuldstrømsfortyndingssystem 
 
Hele mængden af ufortyndet udstødningsgas opblandes i fortyndingstunnelen med fortyndingsluft.  Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas måles enten med en fortrængningspumpe PDP eller med en kritisk venturi CFV.  Til proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler HE eller elektronisk strømningskompensation EFC.  Da partikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver fortyndingsforholdet ikke beregnes. 
  L 375/182 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2.3.1. Komponenterne i fig. 20 
 
EP Udstødningsrør 
 
Udstødningsrørets længde må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, turboladerafgang eller efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Hvis udstødningsrøret neden for motorens udstødningsmanifold, turboladerafgang eller efterbehandlingsenhed er over 4 m langt, skal hele den del af røret, som er over 4 m, være isoleret, bortset fra en eventuel røgtæthedsmåler placeret i selve udstødningsrøret.  Isoleringens radiale tykkelse skal være mindst 25 mm. Isoleringsmaterialets varmeledningsevne må højst være 0,1 W/mK, målt ved 673 K. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015.  Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre. 
 
PDP Fortrængningspumpe 
 
PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen.  Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for fortyndingsluft.  Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-prøvetagningssystemet PDP er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til PDP med samme motorhastighed og -belastning.  Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må ikke afvige mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation.  Strømningskompensation kan kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 °C). 
 
CFV Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi) 
 
CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning.  Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-prøvetagningssystemet CFV er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CFV med samme motorhastighed og -belastning.  Gasblandingens temperatur umiddelbart foran CFV må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af strømningskompensation. 
 
HE Varmeveksler (frivillig når EFC anvendes) 
 
Varmevekslerens kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser. 
 
EFC Elektronisk strømningskompensation (ikke obligatorisk, når varmeveksler 
anvendes) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/183
Hvis indgangstemperaturen til enten fortrængningspumpe PDP eller kritisk venturi 
CFV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningsberegning, som konstant måler strømningshastigheden og regulerer den proportionale prøvetagning i partikeludskillelsessystemet.  Hertil anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at korrigere prøvegassens strømningshastighed gennem partikelprøvetagningssystemets partikelfiltre tilsvarende (se punkt 2.4, fig. 21 og 22). 
 
DT Fortyndingstunnel 
 
For fortyndingstunnelen gælder: 
 
– tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal > 4000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft til opblanding kan anvendes en blænde 
 
– tunnelen skal være mindst 460 mm i diameter med et enkelt fortyndingssystem 
 
– tunnelen skal være mindst 210 mm i diameter med et dobbelt fortyndingssystem 
 
– tunnelen kan være isoleret. 
 
Motorens udstødning skal ledes direkte nedstrøms i det punkt, hvor den tilføres fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet. 
 
Hvis der anvendes enkelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til partikelprøvetagningssystemet (punkt 2.4, fig. 21).  PDP eller CFV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 325 K (52 °C) umiddelbart før partikelhovedfilteret. 
 
Anvendes dobbelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den sekundære fortyndingstunnel, hvor den fortyndes yderligere, og ledes derefter gennem prøveudskillelsesfiltrene (punkt 2.4, fig. 22).  PDP eller CFV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 464 K (191 °C) i prøvetagningsområdet.  Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig fortyndingsluft til at holde temperaturen af den dobbelt fortyndede udstødningsgasstrøm på højst 325 K (52 °C) umiddelbart før det primære partikelfilter. 
 
DAF Fortyndingsluftfilter 
 
Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af carbonhydrider.  På motorfabrikantens begæring kan der tages prøver fortyndingsluften efter god teknisk skik for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas. L 375/184 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
PSP Partikelprøvetagningssonde 
 
Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT, 
 
− skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og 
udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 
10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen 
 
− skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm 
 − kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte 
opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at 
lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen  
 
− kan være isoleret.  
 
2.4. Partikelprøvetagningssystem  
Der kræves et system til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret.  Ved total prøveindsamling med delstrømsfortynding, hvor hele den fortyndede udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndingssystemet (punkt 2.2, fig. 14 og 18) og prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed.  Er der tale om delstrømsprøvetagning med delstrømsfortynding eller fuldstrømsfortynding, hvor kun en del af den fortyndede udstødningsgas føres gennem filtrene, er fortyndingssystemet (punkt 2.2, fig. 11, 12, 13, 15, 16, 17 og 19; punkt 2.3, fig. 20) og prøvetagningssystemet sædvanligvis separate enheder.  
 
I dette regulativ anses det dobbelte fortyndingssystem (fig. 22) i et fuldstrømsfortyndingssystem som en særlig modifikation af et typisk prøvetagningssystem som det i fig. 21 viste.  I det dobbelte fortyndingssystem indgår alle de vigtigste dele af partikelprøvetagningssystemet, og desuden visse fortyndingsfaciliteter som fortyndingslufttilførsel og en sekundær fortyndingstunnel. 
  
For at undgå enhver påvirkning af reguleringssløjferne anbefales det at lade prøvetagningspumpen arbejde under hele prøveforløbet.  Ved enkeltfiltermetoden skal der anvendes et omledningssystem til at lede prøven gennem prøvetagningsfiltrene til ønsket tid.  Interferens med reguleringssløjferne fra tilkoblingsproceduren skal være minimeret. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/185
 
FM3 FC3 FH  BV 
frivillig 
fra EGA 
fra PDP 
fra CFV 
fra GFUEL  el ler 
el ler 
el ler PTT 
P fra fortyn dingstunne l DT  
jf. fig. 1 1 til 20 
 
 
Figur 21  - Partikelprøvetagningssystem 
 
 
En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres ved hjælp af prøvetagningspumpen P fra fortyndingstunnelen DT i et totalstrømsfortyndingssystem eller fuldstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT. Prøven ledes gennem filterholderen (-holderne) FH, som indeholder partikelprøvefiltrene.  Prøvestrømmens hastighed reguleres af strømningsregulatoren (FC3).  Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 20), benyttes strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.  
  
 FM 4 DP 
SDT BV FH FM3 
BV  frivillig  PTT P 
FC 3 
PDP 
eller 
CFV fra fort y nd i n g s- 
tunnel  DT  
jf. fig . 20  ven t. 
 
 
  
Figur 22
 - Dobbelt fortyndingssystem (kun fuldstrømssystem) 
 
En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen DT i et L 375/186 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
fuldstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden PSP og 
partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den fortyndes yderligere.  Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene.  Fortyndingsluftens strømningshastighed er sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3.  Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 20), benyttes strømningshastigheden af den totale fortyndede udstødningsgas som styresignal for FC3.  
 2.4.1. Komponenter i fig. 21 og 22  
PTT Partikeloverføringsrør (fig. 21 og 22) 
 
Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm langt.  Når det er relevant (dvs. for delstrømsfortyndingssystemer med delstrømsprøvetagning og for fuldstrømsfortyndingssystemer), skal længden af prøvetagningssonderne (hhv. SP, ISP og PSP, se punkt 2.2 og 2.3) medregnes heri.  
 
Dimensioneringen er gyldig for: 
 
− delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt 
fuldstrømsfortyndingssystemer med enkelt fortyndingssystem fra prøvesondens spids (henholdsvis SP, ISP og PSP) til filterholderen 
 
− delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af 
fortyndingstunnelen til filterholderen 
 
− totalstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra enden af sonden (PSP) 
til den sekundære fortyndingstunnel. 
 
Overføringsrøret: 
 
− kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52°C) ved direkte 
opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52°C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen   
 
− kan være isoleret.  
 
SDT Sekundær fortyndingstunnel (fig. 22) 
 
Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel skal være mindst 75 mm og dens længde skal være tilstrækkelig til, at gassens opholdstid er mindst 0,25 sekund for den dobbeltfortyndede prøve.  Den primære filterholder FH skal være placeret højst 300 mm fra afgangen fra SDT. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/187
For den sekundære fortyndingstunnel gælder: 
 
− den kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte 
opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at 
lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen 
 
− den kan være isoleret. 
 
FH Filterholder(e) (fig. 21 og 22) 
 
Til hoved- og ekstrafilter kan enten anvendes ét enkelt filterhus eller separate 
filterhuse.  Kravene i bilag 4, tillæg 4, punkt 4.1.3 skal være opfyldt. 
 
Filterholderen (-holderne): 
 
− kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte 
opvarmning eller ved forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen   
 
− kan være isoleret.  
 
P Prøvetagningspumpe (fig. 21 og 22) 
 
Partikelprøvetagningspumpen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra tunnelen, 
således at gassens indgangstemperatur fastholdes (inden for en afvigelse på ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med regulatoren FC3.  
DP Fortyndingsluftpumpe (fig. 22) 
 
Fortyndingsluftpumpen skal være anbragt således, at den sekundære fortyndingsluft 
leveres ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C), hvis fortyndingsluften ikke forvarmes. 
 
FC3 Strømningsregulator (fig. 21 og 22) 
 
Til at kompensere for variationer i partikelprøvegassens strømningshastighed forårsaget af svingninger i temperatur og modtryk på prøvens vej anvendes en strømningsregulator, medmindre dette kan ske på anden måde.  Strømningsregulator kræves, hvis der benyttes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. fig. 20). 
 
FM3 Flowmeter (fig. 21 og 22) 
 
Gasmåler eller flowmeter for partikelprøvestrømmen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra prøvetagningspumpen P, således at gassens indgangstemperatur holdes L 375/188 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
konstant (inden for ± 3K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med 
regulatoren FC3. 
 
FM4 Flowmeter (fig. 22) 
 
Gasmåler eller flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen skal være placeret således, at gassens indgangstemperatur holdes på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). 
 
BV Kugleventil (frivillig) 
 
Kugleventilen skal have en indvendig diameter mindst lig partikeloverføringsrørets PTT indvendige diameter og en omskiftningstid på mindre end 0,5 sekund. 
 
Bemærk: Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 293 K (20 °C), 
bør der tages forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af væggene af disse dele.  Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de grænser, der foreskrives i de pågældende beskrivelser.  Derudover anbefales, at filteroverfladens temperatur under prøvetagningen ikke er under 293 K (20 °C).  
 
Ved stærk motorbelastning kan der anvendes køling af ovenstående dele på ikke aggressiv måde som f.eks. ved en roterende ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20 °C). 
 3. BESTEMMELSE AF OPACITET  3.1. Indledning
 
 
Punkt 3.2 og 3.3 og fig. 23 og 24 indeholder detaljerede beskrivelser af de anbefalede opacimetersystemer.  Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med fig. 23 og 24.  Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer.  Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende er unødvendige for at sikre nøjagtigheden, og deres udeladelse er teknisk velbegrundet. 
 
Måleprincippet består i, at der sendes lys gennem en bestemt længde af den undersøgte røg, og ved at måle, hvor stor en del af det indfaldende lys, som når frem til en modtager, kan man bestemmes prøvens lysabsorberende egenskaber.  Opacitetsmåling afhænger af apparatets konstruktion og kan finde sted i udstødningsrøret (linjeopacimeter af fuldstrømstypen), ved enden af udstødningsrøret (fuldstrømsopacimeter ved rørafgang) eller ved udtagning af en prøve fra udstødningsrøret (delstrømsopacimeter).  Til bestemmelse af lysabsorptionskoefficienten ud fra opacitetssignalet skal instrumentets optiske lysvej være angivet af instrumentets fabrikant. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/189
 
3.2. Fuldstrømsopacimeter  
 
Der kan anvendes to hovedtyper af fuldstrømsopacimetre (fig. 23).  Med 
linjeopacimeteret måles opaciteten af den samlede udstødningsgas i udstødningsrøret.  Med denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af opacimeterets udformning.  Med opacimeteret i rørafgangen måles opaciteten af den samlede udstødningsgas ved afgangen fra udstødningsrøret.  Med denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af udstødningsrørets udformning og afstanden mellem enden af udstødningsrøret og opacimeteret. 
   
 
  T1
EPOPLT1 (optional)
CLLDLS
CL
EPOPLT1 (optional)
CLLDLS
CLT1 (frivilli g)
T1 (frivilli g)L 375/190 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Figur 23  - Fuldstrømsopacimeter 
 
 3.2.1. Komponenterne i fig. 23  
EP Udstødningsrør 
 
Med et linjeopacimeter må der ikke være nogen ændringer i udstødningsrørets diameter i en afstand af 3 rørdiametre før og efter målestedet.  Hvis diameteren i måleområdet er større end udstødningsrørets diameter, anbefales det, at røret konvergerer gradvis før måleområdet.  
 
Med et opacimeter ved rørafgang skal de sidste 0,6 m af udstødningsrøret have cirkulært tværsnit og være uden vinkler og bøjninger.  Enden af udstødningsrøret skal være skåret af i en ret vinkel.  Opacimeteret skal være monteret centralt i røgstrømmen højst 25 ± 5 mm fra enden af udstødningsrøret.  
 
OPL Optisk lysvejlængde 
 
Længden af den røgfyldte lysvej mellem opacimeterets lyskilde og modtager, i nødvendigt omfang korrigeret for uhomogenitet som følge af massefyldegradienter og randeffekter.  Den optiske lysvejlængde skal angives af instrumentets fabrikant under hensyntagen til eventuelle foranstaltninger mod tilsodning (f.eks. skylleluft).  Er lysvejlængden ikke oplyst, skal den bestemmes i henhold til ISO DIS 11614, punkt 11.6.5.  Til korrekt bestemmelse af lysvejlængde skal udstødningsgassens hastighed være mindst på 20 m/s.  
 
LS Lyskilde 
 Lyskilden skal være en glødelampe med en farvetemperatur mellem 2800 og 3250 K eller en grøn lysdiode, hvis spektrum har maksimum mellem 550 og 570 nm.  Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.  
LD Lysdetektor 
 
Detektoren skal være en fotocelle eller fotodiode (om nødvendigt med filter).  Er lyskilden en glødelampe, skal dens responsspektrum have toppunkt (maksimal respons) svarende til den fototopiske kurve for det menneskelige øje, dvs. i området 550 til 570 nm, medens responsen i området under 430 nm og over 680 nm skal være mindre end 4 % af den maksimale respons.  Lysdetektoren skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.  
CL Kollimatorlinse 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/191
 
Det afgivne lys skal kollimeres til en stråle med en diameter på højst 30 mm. Lyset i strålebundtet skal være parallelt med den optiske akse med en tolerance på 3 °.  
T1 Temperaturføler (frivillig) 
 
Udstødningsgassens temperatur kan overvåges gennem hele testen.   
3.3. Delstrømsopacimeter
 
 Med delstrømsopacimeteret (fig. 24) tages en repræsentativ prøve af udstødningsgas fra udstødningsrøret og ledes gennem en overføringsledning til målekammeret.  Med denne type opacimeter afhænger den effektive lysvej af opacimeterets udformning.  De i det følgende punkt anførte responstider gælder ved opacimeterets minimumsflowhastighed, således som denne angives af instrumentets fabrikant.. 
 
Exhaust
EPSP
TT
T1FM
P (optional)OPL
MCCLLS
CLLD
 
  
Figur 24
 - Delstrømsopacimeter 
  3.3.1. Komponenterne i fig. 24  
EP Udstødningsrør 
 Udstødningsrøret skal i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden være lige.  
SP Prøvetagningssonde P (frivillig) Udstødning L 375/192 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Prøvetagningssonden skal være et åbent rør, som vender modsat strømmen og er placeret i eller omkring udstødningsrørets midtlinje.  Sonden skal have en afstand på mindst 5 mm fra udstødningsrørets væg. Sondens diameter skal sikre, at den udtagne prøve er repræsentativ og at gennemstrømningen i opacimeteret er tilstrækkelig.   
TT Overføringsrør 
 
Overføringsrøret:   
− Røret skal være så kort som muligt og skal sikre en udstødningsgastemperatur på 
373 ± 30 K (100 °C ± 30 °C) ved indgangen til målekammeret. 
 − Rørets vægtemperatur skal være tilstrækkeligt over udstødningsgassens dugpunkt 
til at forhindre kondensation.  
 − Rørets diameter skal i hele dets længde være lig prøvetagningsrørets diameter. 
 − Rørets responstid skal være mindre end 0,05 s ved mindste 
flowmetergennemstrømning bestemt i henhold til bilag 4, tillæg 4, punkt 5.2.4.  
 − Røret må ikke have nævneværdig indvirkning på røgtæthedskurvens toppunkt.  
 
FM Flowmåleanordning 
 
Flowmåleanordning til bestemmelse af det korrekte flow ind i målekammeret.  Instruments fabrikant skal angive en minimums- og maksimumsflowhastighed, som skal være sådan, at kravene til responstid af TT og lysvejlængde er opfyldt.  Flowmåleanordningen kan være anbragt tæt på prøvetagningspumpen P, hvis en sådan anvendes.  
MC Målekammer 
 
Målekammeret skal indvendigt have ikke-reflekterende overflade eller tilsvarende optisk overflade.  Indfald af falsk lys på detektoren som følge af indvendige reflekser af diffust lys skal være reduceret til et minimum.   Gastrykket i målekammeret må ikke afvige mere end 0,75 kPa fra atmosfæretrykket.  Når konstruktionen gør dette umuligt, skal opacimeterets aflæsning omregnes til atmosfæretryk.   Målekammerets vægtemperatur skal med en nøjagtighed på ± 5 K være indstillet mellem 343 K (70 °C) og 373 K (100 °C), men under alle omstændigheder tilstrækkeligt over udstødningsgassens dugpunkt til at hindre kondensdannelse.  Målekammeret skal være udstyret med passende anordninger til måling af temperaturen.  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/193
 
OPL Optisk lysvejlængde 
 
Længden af den røgfyldte lysvej mellem opacimeterets lyskilde og modtager, i nødvendigt omfang korrigeret for uhomogenitet som følge af massefyldegradienter og randeffekter.  Den optiske lysvejlængde skal angives af instrumentets fabrikant under hensyntagen til eventuelle foranstaltninger mod tilsodning (f.eks. skylleluft).  Er lysvejlængden ikke oplyst, skal den bestemmes i henhold til ISO DIS 11614, punkt 11.6.5.  
LS Lyskilde 
 
Lyskilden skal være en glødelampe med en farvetemperatur mellem 2800 og 3250 K eller en grøn lysdiode (LED), hvis spektrum har maksimum mellem 550 og 570 nm.  Lyskilden skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.  
LD Lysdetektor 
 
Detektoren skal være en fotocelle eller fotodiode (om nødvendigt med filter).  Er lyskilden en glødelampe, skal dens responsspektrum have toppunkt (maksimal respons) svarende til den fototopiske kurve for det menneskelige øje, dvs. i området 550 til 570 nm, medens responsen i området under 430 nm og over 680 nm skal være mindre end 4 % af den maksimale respons.  Lysdetektoren skal være beskyttet mod tilsodning på en måde, som ikke ændrer lysvejen, således at denne afviger fra fabrikantens specifikationer.  
CL Kollimatorlinse 
 
Det afgivne lys skal kollimeres til en stråle med en diameter på højst 30 mm. Lyset i strålebundtet skal være parallelt med den optiske akse med en tolerance på 3 °.  
T1 Temperaturføler 
 
Til overvågning af udstødningsgassens temperatur ved indgangen til målekammeret.   
P Prøvetagningspumpe (frivillig) 
 
En prøvetagningspumpe nedstrøms for målekammeret kan anvendes til at føre gassen gennem målekammeret. L 375/194 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 5  
 
TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOF TIL KT-
MOTORER, SOM FORESKRIVES TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
 1. DIESELOLIE 
(1) 
 
Parameter Enhed Grænseværdier (1) Testmetode(2) 
 Offentliggjort
  Min.  Maks.   
Cetantal(3)   52 54 ISO 5165  1998 (4) 
Massefylde ved 15 °C  kg/m3 833 837 ISO 3675 1995 
Destillation:       
- 50 % punkt  °C 245  ISO 3405 1998 
- 95 % punkt  °C 345 350 ISO 3405 1998 
- slutkogepunkt  °C --- 370 ISO 3405 1998 
Flammepunkt  °C 55 --- EN 27719 1993 
CFPP  °C --- -5 EN 116 1981 
Viskositet ved 40 °C  mm²/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 1996 
Polycykliske 
aromatiske carbonhydrider  % m/m 3.0 6,0 IP 391 
(*) 1995 
Svovlindhold (5) mg/kg --- 300 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998 (4) 
Kobberkorrosion   --- 1 EN-ISO 2160 1995 
Kulstofrest efter 
Conradson (10 % destillationsrest)  % m/m --- 0,2 EN-ISO 10370  
Askeindhold  % m/m --- 0,01 EN-ISO 6245 1995 
Vandindhold  % m/m --- 0,05 EN-ISO 12937 1995 
Syretal (stærk syre)  mg --- 0,02 ASTM D 974-95 1998 (4) 
Oxidationsstabilitet (6) mg/ ml --- 0,025 EN-ISO 12205 1996 
 (1)  Hvis det er nødvendigt at beregne den termiske virkningsgrad af en motor eller et 
køretøj, kan brændstoffets brændværdi beregnes af: 
  Specifik energi (brændværdi)(netto) i MJ/kg = (46,423 - 8,792d
2 + 3,170d)(1 - (x + y 
+ s)) + 9,420s - 2,499x, 
   hvor:    d = massefylde ved 15 °C 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/195
  x  = massebrøk vand (% divideret med 100) 
  y = massebrøk aske (% divideret med 100)   s = massebrøk svovl (% divideret med 100).  (2)  De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier".  Deres grænseværdier er 
fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).  Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier.  Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationen, anvendes ISO 4259. 
 (3)  Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R.  I 
tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og –bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger. 
 (4) Offentliggørelsesmåned indføjes på et senere tidspunkt. 
 
(5) Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til prøvningen, indberettes.  
Derudover skal det referencebrændstof, der anvendes for at godkende et køretøj eller en motor med hensyn til grænseværdierne i linje B i tabellen i punkt 5.2.1 i dette regulativ, have et maksimalt svovlindhold på 50 ppm. 
 (6)  Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. 
 Vedrørende opbevaringsforhold og holdbarhed må henvises til leverandøren. 
 L 375/196 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
2. ETHANOL TIL DIESELMOTORER (1) 
 
Grænseværdier (2) Parameter Enhed Min. Maks. Testmetode(3) 
Alkohol, masse % m/m 92,4 - ASTM D 5501 
Andre alkoholer end ethanol i 
alkoholer i alt, masse % m/m - 2 ASTM D 5501 
Massefylde ved 15 °C kg/m3 795 815 ASTM D 4052 
Askeindhold % m/m  0,001 ISO 6245 
Flammepunkt °C 10  ISO 2719 
Syreindhold beregnet som eddikesyre % m/m - 0,0025 ISO 1388-2 
Syretal (stærk syre) KOH mg/1 - 1  
Farve Efter skala - 10 ASTM D 1209 
Dry-rest ved 100°C mg/kg  15 ISO 759 
Vandindhold % m/m  6,5 ISO 760 
Aldehyder beregnet som eddikesyre % m/m  0,0025 ISO 1388-4 
Svovlindhold mg/kg - 10 ASTM D 5453 
Estere, beregnet som 
ethylacetat % m/m - 0,1 ASTM D 1617 
 (1) Der kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes cetantalsforbedrende midler til 
ethanolbrændstof. Den størst tilladte mængde er 10 % m/m. 
 (2) De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat 
i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; ved fastsættelse af en maksimums- og minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikante n tilstræbe en værdi 
på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og  minimumsværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, 
om et brændstof opfylder kravene i specifikationen, anvendes ISO 4259. 
 (3) Ækvivalente ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for alle de ovenfor 
nævnte egenskaber. 
  
__________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/197
Bilag 6  
 
TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR NG-BRÆNDSTOF SOM FORESKRIVES 
TIL GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS 
OVERENSSTEMMELSE  
 
 Type:  NATURGAS (NG) 
  På det europæiske marked sælges to gastyper:   – gas i H-området, hvor referencebrændstofferne GR og G23 ligger højest og lavest  – gas i L-området, hvor referencebrændstofferne G23 og G25 ligger højest og lavest.    Specifikationerne for referencebrændstofferne GR, G23 og G25 er givet nedenfor:  
Referencebrændstof GR 
 
Specifikationer  Enhed Basis Grænseværdi
erPrøvningsmetode  
   Min. Mak  
Sammensætning:       
Metan mol-% 87 84 89  
Ethan mol-% 13 11 15  
Rest (*) mol-% - - 1 ISO 6974 
Svovlindhold  mg/m3 
(
*
*
)- - 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inaktive +C 2+ 
(**) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa). 
 L 375/198 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Referencebrændstof G23  
 
Specifikationer  Enhed Basis Grænsevær-
dier Prøvningsmetode  
   Min. Maks.  
Sammensætning:       
Metan mol-% 92,5 91,5 93,5  
Rest (*) mol-% - - 1 ISO 6974  
N 2 mol-% 7,5 6,5 8,5  
Svovlindhold  mg/m3 (**) - - 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inaktive (forskellig fra N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa). 
 
Referencebrændstof G25  
 
Specifikationer  Enhed Basis Grænseværdi
erPrøvningsmetode  
   Min. Maks.  
Sammensætning:       
Metan mol-% 86 84 88  
Rest (*) mol-% - - 1 ISO 6974  
N 2 mol-% 14 12 16  
Svovlindhold  mg/m3 (**) - - 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inaktive (forskellig fra N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne (293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa).  
_________ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/199
Bilag 7  
 
Type:  FLASKEGAS (LPG) 
 
Parameter Enhed Grænsev Brændstof Grænsev Brændst Prøvningsmet
od
e 
  Min.  Maks. Min. Maks.  
Motoroktantal  92,5 (1)  92,5  EN 589  
bilag B 
Sammensætning:        
C3-indhold % vol. 48 52 83 87  
C4-indhold % vol. 48 52 13 17 ISO 7941 
Olefiner % vol.  12  14  
Fordampningsrest mg/kg  50  50 NFM 41015 
Totalt svovlindhold ppm masse (1)  50  50 EN 24260 
Hydrogensulfid ---  Intet  intet ISO 8819 
Kobberstrimmel-
korrosion skala  klasse 1  klasse 1 ISO 6251(2) 
Vand ved 0 °C   Fri  fri visuel 
inspektion 
 (1) Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.  (2) Denne metode giver ikke nødvendigvis nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende 
korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen.  Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt. 
________  L 375/200 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Bilag 8  
 
EKSEMPEL PÅ BEREGNINGSMÅDE 
 
1.  ESC-TEST  1.1.  Emission af gasser
 
   Måledata til beregning af de enkelte resultater er givet nedenfor.  I dette 
eksempel måles CO og NO
x på tør basis, HC på våd basis.  HC-
koncentrationen er givet i propanækvivalenter (C3) og skal ganges med tre for at omregnes til kulstof- (C1-) ækvivalenter.  Beregningsmåden er den samme for de øvrige testforløb.  
 
P 
(kW) T
a 
(K) H a 
(g/kg) G EXH 
(kg) G AIRW 
(kg) G FUEL 
(kg) HC 
(ppm) CO 
(ppm) NO x 
(ppm) 
82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495 
     Beregning af korrektionsfaktor for omregning fra tør til våd basis K
W,r (bilag 4, 
tillæg 1, punkt 4.2): 
 
  F FH = 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+29,54509,181969,1 = 1,9058 og K W2 = () 81,7 608,1 100081,7 608,1
∗ +∗ = 0,0124 
 
  K W,r =  9239,0 0124,006,54109,189058,11 = −⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗ −  
 
  Beregning af våde koncentrationer:    CO  = 41,2 * 0,9239 = 38,1 ppm   NO
x  = 495 * 0,9239 = 457 ppm 
   Beregning af fugtighedskorrektionsfaktoren K
H,D for NO x (bilag 4, tillæg 1, 
punkt 4.3): 
   A =  0,309 * 18,09/541,06 – 0,0266  = -0,0163   B = -0,209 * 18,09/541,06 + 0,00954  =  0,0026  
9625,0)2988,294( 0026,0)71,10 81,7( 0163,011
, =− ∗ + − ∗ −=D HK  
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/201
  Beregning af emissionsmassestrømme (bilag 4, tillæg 1, punkt 4.4): 
 
  NO x = 0,001587 * 457 * 0,9625 * 563,38 = 393,27 g/h 
  CO  = 0,000966 * 38,1 * 563,38 = 20,735 g/h   HC  = 0,000479 * 6,3 * 3 * 563,38 = 5,100 g/h    Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 1, punkt 4.5):    I følgende beregningseksempel er valgt CO; for de øvrige komponenter er 
beregningsmåden den samme. 
   Emissionsmassestrømmene for de enkelte testforløb ganges med de respektive 
vægtningsfaktorer som foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges sammen, resulterende i den gennemsnitlige emissionsmassestrøm i hele testcyklusen: 
    CO = (6,7 * 0,15) + (24,6 * 0,08) + (20,5 * 0,10) + (20,7 * 0,10) + (20,6 * 
0,05) + (15,0 * 0,05) + (19,7 * 0,05) + (74,5 * 0,09) + (31,5 * 0,10) + (81,9 * 0,08) + (34,8 * 0,05) + (30,8 * 0,05) + (27,3 * 0,05) = 30,91 g/h  
    Motoreffekten i de enkelte testforløb ganges med de respektive 
vægtningsfaktorer som foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges sammen, resulterende i den gennemsnitlige effekt i hele testcyklussen: 
    P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 
0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
  
006,6091,30=CO  = 0,515 g/kWh 
    Beregning af den specifikke NO
x -emission i det tilfældigt valgt punkt (bilag 4, 
tillæg 1, punkt 4.6.1): 
   Lad os antage, at der i det tilfældige punkt er bestemt følgende værdier:     n
Z   = 1600 min-1 
  M Z   = 495 Nm 
  NO x mass,Z  = 487,9 g/h (beregnet efter foregående formler) 
  P(n) Z   = 83 kW 
  NO x,Z   = 487,9/83 = 5,878 g/kWh 
   Bestemmelse af emissionsværdien fra testcyklussen (bilag 4, tillæg 1, punkt 
4.6.2): 
 
  Lad os antage, at de fire tilstødende testforløb i ESC-testen er som følger: L 375/202 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
n RT n SU E R E S E T E U M R M S M T M U 
1368 1785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 460 681 610 
 
 E TU = 5,889 + (4,973-5,889) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,377 g/kWh 
 E RS = 5,943 + (5,565-5,943) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,732 g/kWh 
 M TU = 681 + (601-681) * (1600-1368)/(1785-1368) = 641,3 Nm 
 M RS = 515 + (460-515) * (1600-1368)/(1785-1368) = 484,3 Nm 
  E
Z = 5,732 + (5,377-5,732) * (495-484,3)/(641,3-484,3) = 5,708 g/kWh 
  Sammenligning af værdierne af NO
x-emissionen (bilag 4, tillæg 1, punkt 4.6.3): 
  NO
x diff = 100 * (5,878-5,708)/5,708 = 2,98 % 
 1.2. Partikelemissioner
 
  Partikelbestemmelsen bygger på det princip, at der indsamles partikler gennem 
hele testcyklussen, mens strømmen af prøvegas (MSAM og GEDF) bestemmes i de enkelte testforløb.  Beregningen af GEDF afhænger af det anvendte system.  I de følgende eksempler betragtes et system med CO2-måling og kulstofbalancemetoden samt et system med flowmåling.  Når der er tale om et fuldstrømsfortyndingssystem, måles GEDF direkte af CVS-udstyret.  
  Beregning af GEDF (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.2.3 og 5.2.4):   Lad os antage, at der er målt følgende data i testforløb 4.  Beregningsmåden er den 
samme for de øvrige testforløb.  
 
G
EXH 
(kg/h) G FUEL 
(kg/h) G DILW 
(kg/h) G TOTW 
(kg/h) CO 2D 
(%) CO 2A 
(%) 
334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040 
  a) kulstofbalancemetoden  
G
EDFW = 040,0 657,076,105,206
−∗ = 3601,2 kg/h 
  b) flowmålemetoden  
q = 
4435,50,6(0,6
− = 10,78 
  G
EDFW = 334,02 * 10,78 = 3600,7 kg/h 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/203
 
 Beregning af massestrømmen (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.4):   Emissionsmassestrømmene G
EDFW for de enkelte testforløb ganges med de respektive 
vægtningsfaktorer som angivet i bilag 4, tillæg 1, punkt 2.7.1, og lægges sammen, resulterende i den gennemsnitlige G
EDF i hele testcyklussen.  Den totale 
prøvetagningshastighed M SAM beregnes ved sammenlægning af 
prøvetagningshastighederne for de enkelte testforløb. 
 
 GEDFW = (3567 * 0,15)+(3592 * 0,08)+(3611 * 0,10)+(3600 * 0,10) 
+(3618 * 0,05) +(3600 * 0,05)+(3640 * 0,05)+(3614 * 0,09)+(3620 * 
0,10)+(3601 * 0,08) +(3639 * 0,05)+(3582 * 0,05)+(3635 * 0,05) 
 =  3604,6 kg/h   M
SAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 
0,151 + 0,121  + 0,076 + 0,076 + 0,075  = 1,515 kg 
   Antages det, at massen af partiklerne på filtrene er 2,5 mg, fås:  
PT
mass = 10006, 3604
515,15,2∗  = 5,948 g/h 
   Baggrundskorrektion (frivillig)    Lad os antage, at der er foretaget én baggrundsmåling med følgende resultater.  
Beregningen af fortyndingsfaktoren DF er den samme som i punkt 3.1 i dette bilag og er ikke vist her. 
   
M
d = 0,1 mg; M DIL = 1,5 kg 
    Summen af DF = [(1
-1/119,15) * 0,15] + [(1-1/8,89) * 0,08] + [(1-1/14,75) * 0,10] + 
[(1-1/10,10) * 0,10] + [(1-1/18,02) * 0,05] + [(1-1/12,33) * 0,05] + [(1-1/32,18) * 
0,05] + [(1-1/6,94) * 0,09] + [(1-1/25,19) * 0,10] + [(1-1/6,12) * 0,08] + [(1-1/20,87) 
* 0,05] + [(1-1/8,77) * 0,05] + [(1-1/12,59) * 0,05] = 0,923 
 
PT mass = 10006, 3604923,05,11,0
515,15,2∗⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗ −  = 5,726 g/h 
 
  Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.5):   P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) +(82,9 * 0,10) +(46,8 * 0,05) 
+(70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) +(122,0 * 0,08) + L 375/204 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
(28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
 
 006,60948,5=PT  = 0,099 g/kWh, hvis baggrundskorrigeret. 
006,60726,5=PT  = 0,095 g/kWh 
 
  Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 1, punkt 5.6):    Forudsættes værdierne at være de samme som beregnet for testforløb 4 
ovenfor, fås 
 
WF
E,I = 7, 3600 515,16, 3604 152,0
∗∗ = 0,1004 
 
  Denne værdi er inden for det tilladte område på 0,10 ± 0,003.  2.  ELR-TEST     Da Bessel-filtrering som metode til gennemsnitsberegning er helt ny i europæiske 
bestemmelser om udstødningsemissioner, er i det følgende givet en beskrivelse af Bessel-filteret, et eksempel på konstruktion af en Bessel-algoritme samt et eksempel på beregning af den endelige røgtæthed.  Konstanterne i Bessel-algoritmen afhænger udelukkende af opacimeterets konstruktion og datafangstsystemets prøvetagningsfrekvens.  Det anbefales, at opacimeterets fabrikant oplyser de endelige Bessel-filterkonstanter ved forskellige prøvetagningsfrekvenser, og at disse konstanter anvendes af kunden ved konstruktion af Bessel-algoritmen og ved beregning af røgtætheden. 
 2.1.  Almindelige bemærkninger om Bessel-filteret
 
    På grund af højfrekvent forvrængning fremtræder det ubehandlede opacitetssignal 
sædvanligvis som en meget diffus kurve.  For at fjerne disse højfrekvente forvrængninger kræves et Bessel-filter til ELR-testen.  Bessel-filteret er selv et rekursivt anden ordens lavpasfilter, som sikrer hurtigst mulig stigning i signalet uden oversvingning. 
   Hvis man tager udgangspunkt i et tidstro udstødningsrøgforløb i udstødningsrøret, vil 
hvert opacimeter vise en forskellig røgtæthedskurve med forsinkelse.  Det målte opacitetssignals forsinkelse og størrelse er hovedsagelig bestemt af geometrien af opacimeterets målekammer, herunder prøvetagningsledningerne til udstødningsgas, og af den tid, opacimeterets elektronik er om at behandle signalet.  Disse to virkninger er karakteriseret af to størrelser, som kaldes den fysiske og den elektriske responstid og repræsenterer et særskilt filter for hver opacimetertype.  
  Formålet med at anvende et Bessel-filter er at sikre en ensartet samlet 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/205
filterkarakteristik for hele opacimetersystemet, bestående af: 
  
    -  opacimeterets fysiske responstid (t p) 
    - opacimeterets elektriske responstid (t e) 
    - filterresponstiden for det anvendte Bessel-filter (t F) 
   Den resulterende samlede responstid for systemet t
Aver er givet ved: 
  
t Aver = , t t t2
e2
p2
F + +  
   og skal være ens for alle typer opacimetre for at give samme røgtæthed.  Derfor er man 
nødt til at indføre et Bessel-filter således at filterresponstiden (t
F) sammen med den 
fysiske (t p) og elektriske (t e) responstid af det enkelte opacimeter resulterer i den 
ønskede samlede responstid (t Aver).  Eftersom t p og t e er givne størrelser for det enkelte 
opacimeter og t Aver er sat til 1,0 s i dette regulativ, kan t F beregnes af: 
  
t F = 2
e2
p2
Aver t t t − −  
   Pr. definition er filterresponstiden t
F den tid, et filtreret udgangssignal er om at stige 
fra 10 % til 90 % af værdien af et trinformet indgangssignal.  Derfor skal Bessel-filterets afskæringsfrekvens iterativt beregnes således, at Bessel-filterets responstid er i overensstemmelse med den krævede stigningstid.  
               
EN DA 
. , 
 
   
Figur (a)
 - Kurve over et trinformet indgangssignal og det filtrerede udgangssignal 
    Figur a viser både kurven over et trinformet indgangssignal, et Bessel-filtreret A.   Signal [-] 
Bessel-filtreret 
udgangssignal Trinformet indgangssignal 
Tid (s)  L 375/206 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
udgangssignal og Bessel-filterets responstid (t F). 
 
  Konstruktion af Bessel-filterets endelige algoritme er en flertrinsproces, hvori 
der indgår flere iterationssløjfer.  Et diagram over iterationsmetoden er vist nedenfor.  
     
Bessel-algoritme  Trin 1 
Trin 2 
Trin 3 
Trin 4 
Trin 5 
Trin 6 
Trin 7 Opacimeter-
specifikationer  Regulering  Datasystemets prøvetagnings-hastighed 
(Hz) 
Krævet res p onstid af Bessel-filter  
Anvendelse af Bessel-filter på trinformet indgangssignal
 
Justering af  afskæringsfrekvens
 Filterresponstid ved iteration 
Afvigelse mellem tF og tFiter 
Kontrol af interationskriterierne Iteration 
Ne j  
Ja 
Endeli g  Bessel-al g oritme  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/207
 2.2.  Beregning af Bessel-algoritmen  
 
  I dette eksempel konstrueres Bessel-algoritmen i flere trin i henhold til 
ovenstående iterationsprocedure, som er baseret på bilag 4, tillæg 1, punkt 6.1. 
    For opacimeter og datafangstsystem forudsættes følgende specifikationer:     fysisk responstid, t
p  0,15 s 
  elektrisk responstid, t e 0,05 s 
  - samlet responstid, t Aver  1,00 s (pr. definition i dette regulativ) 
  - prøvetagningsfrekvens        150 Hz     Trin 1 Krævet responstid af Bessel-filter t
F: 
  
t F = )05,0 15,0( 12 2 2+ −  = 0,987421 s 
   Trin 2 Gætning af afskæringsfrekvens og beregning af Bessel-konstanterne E 
og K til første iteration:  
    f
c =  3,1415 / (10 * 0,987421) = 0,318152 Hz 
  ∆t =  1 / 150  =  0,006667 s   Ω  = 1 / [tan (3,1415 * 0,006667 * 0,318152)] = 150,076644    
5
210 07948,7
076644,150 618034,0 618034,03 076644,15011−∗ =
∗ + ∗∗ +=E  
  K = 2 * 7,07948 * 10-5 * (0,618034 * 150,076644 - 1) – 1 = 0,970783 
    Derved fås Bessel-algoritmen:   
  Y
i = Y i-1 + 7,07948 * 10-5 * (S i + 2 * S i-1 + S i-2 - 4 * Y i-2) + 0,970783 * (Y i-1 - 
Y i-2) 
    hvor S
i repræsenterer de mulige værdier af det trinformede indgangssignal 
(enten 0 eller 1), og Y i repræsenterer de filtrerede værdier af udgangssignalet.  
    Trin 3 Anvendelse af Bessel-filteret på det trinformede indgangssignal:     Bessel-filterets responstid t
F er defineret som den tid, det tager et filtreret 
udgangssignal at stige fra 10 % til 90 % af størrelsen af et trinformet indgangssignal.  For at bestemme tiderne svarende til 10 % (t
10) og 90 % (t 90) 
af udgangssignalet skal der anvendes et Bessel-filter på et trinformet indgangssignal, hvor f
c, E og K er sat til ovenstående værdier. 
  L 375/208 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
  I tabel B er angivet indekstal, tid og størrelse af et trinformet indgangssignal og 
de resulterende værdier af det filtrerede udgangssignal for første og anden 
iteration. For punkterne nærmest t 10 og t 90 er anvendt fed skrift.  I første 
iteration i tabel B indtræder 10 % værdien mellem indeks nr. 30 og 31, og 90 % værdien mellem indeks nr. 191 og 192.  Til beregning af t
F,iter er den 
nøjagtige værdi af t 10 og t 90 bestemt ved lineær interpolation mellem 
nabomålepunkter på følgende måde: 
  
t 10=t lower + ∆t * (0,1-out lower)/(out upper - out lower) 
 
t 90=t lower + ∆t * (0,9-out lower)/(out upper - out lower) 
   hvor out
upper og out lower er de respektive nærmestliggende punkter af det Bessel-
filtrerede udgangssignal, og t lower er det nærmestliggende tidspunkt som angivet i tabel 
B. 
  
   t 10 =0,200000+0,006667*(0,1-0,099208)/(0,104794-0,099208)=0,200945 s 
 
   t 90 =1,273333+0,006667*(0,9-0,899147)/(0,901168-0,899147)=1,276147 s 
   Trin 4 Filterresponstiden for første iterationssløjfe:   
t
F,iter =  1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s 
    Trin 5 Afvigelsen mellem ønsket og opnået filterresponstid i første iterationssløjfe:   
∆ = (1,075202 – 0,987421) / 0,987421 = 0,081641 
    Trin 6 Kontrol af iterationskriterierne:     |∆| ≤ 0,01 er påkrævet. Da 0,081641 > 0,01, er iterationskriterierne ikke opfyldt, og 
der skal begyndes på endnu en iterationssløjfe.  Til denne iterationssløjfe beregnes en ny afskæringsfrekvens af f
c og ∆ på følgende måde: 
  
f c,new = 0,318152 * (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz 
    Denne nye afskæringsfrekvens anvendes i anden iterationssløjfe, igen begyndende 
med trin 2.  Iterationen skal gentages, indtil iterationskriterierne er opfyldt.  De resulterende værdier af første og anden iteration er sammenfattet i tabel A. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/209
 
Parameter 1. Iteration 2. Iteration 
f c (Hz) 0,318152 0,344126 
E (-) 7,07948 * 10-5 8,272777 * 10-5 
K (-) 0,970783 0,968410 
t 10 (s) 0,200945 0,185523 
t 90 (s) 1,276147 1,179562 
t F,iter (s) 1,075202 0,994039 
∆ (-) 0,081641 0,006657 
f c,new (Hz) 0,344126 0,346417 
 
  Tabel A  - Værdier af første og anden iteration 
   Trin 7 Endelig Bessel-algoritme:     Så snart iterationskriterierne er opfyldt, beregnes de endelige Bessel-filterkonstanter 
og den endelige Bessel-algoritme som angivet under trin 2.  I dette eksempel er iterationskriterierne opfyldt efter den anden iteration (∆ = 0,006657 ≤  0,01).  Den endelige algoritme benyttes derefter til bestemmelse af den gennemsnitlige røgtæthed (se næste punkt 2.3).  
  
Y
I=Y i-1+8,272777*10-5*(S i+2*S i-1+S i-2-4*Y i-2)+0,968410*(Y i-1-Y i-2) L 375/210 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
  Trinformet  Filtreret udgangssignal  
 Indgangs-
signal Yi 
Indeks I Tid S i [-] 
[-] [s] [-] 1. Iteration 2. Iteration 
-2 -0,013333 0 0,000000 0,000000 
-1 -0,006667 0 0,000000 0,000000 
0 0,000000 1 0,000071 0,000083 
1 0,006667 1 0,000352 0,000411 
2 0,013333 1 0,000908 0,001060 
3 0,020000 1 0,001731 0,002019 
4 0,026667 1 0,002813 0,003278 
5 0,033333 1 0,004145 0,004828 
~ ~ ~ ~ ~ 
24 0,160000 1 0,067877 0,077876 
25 0,166667 1 0,072816 0,083476 
26 0,173333 1 0,077874 0,089205 
27 0,180000 1 0,083047 0,095056 
28 0,186667 1 0,088331 0,101024 
29 0,193333 1 0,093719 0,107102 
30 0,200000 1 0,099208 0,113286 
31 0,206667 1 0,104794 0,119570 
32 0,213333 1 0,110471 0,125949 
33 0,220000 1 0,116236 0,132418 
34 0,226667 1 0,122085 0,138972 
35 0,233333 1 0,128013 0,145605 
36 0,240000 1 0,134016 0,152314 
37 0,246667 1 0,140091 0,159094 
~ ~ ~ ~ ~ 
175 1,166667 1 0,862416 0,895701 
176 1,173333 1 0,864968 0,897941 
177 1,180000 1 0,867484 0,900145 
178 1,186667 1 0,869964 0,902312 
179 1,193333 1 0,872410 0,904445 
180 1,200000 1 0,874821 0,906542 
181 1,206667 1 0,877197 0,908605 
182 1,213333 1 0,879540 0,910633 
183 1,220000 1 0,881849 0,912628 
184 1,226667 1 0,884125 0,914589 
185 1,233333 1 0,886367 0,916517 
186 1,240000 1 0,888577 0,918412 
187 1,246667 1 0,890755 0,920276 
188 1,253333 1 0,892900 0,922107 
189 1,260000 1 0,895014 0,923907 
190 1,266667 1 0,897096 0,925676 
191 1,273333 1 0,899147 0,927414 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/211
192 1,280000 1 0,901168 0,929121 
193 1,286667 1 0,903158 0,930799 
194 1,293333 1 0,905117 0,932448 
195 1,300000 1 0,907047 0,934067 
~ ~ ~ ~ ~ 
 
 Tabel B  -  Værdierne af trinformet indgangssignal og Bessel-filtreret udgangssignal 
for første og anden iterationssløjfe 
 2.3. Beregning af røgtæthed
 
   Nedenstående skema sammenfatter proceduren ved bestemmelse af den endelige 
størrelse af røgtætheden. 
 L 375/212 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 
  Beregning af lysabsorptionskoefficient k (1/m) Hast. A  
Trin 1 Hast. B  Trin 1 
Hast. A Trin 2 Hast. C Trin 1 
Hast. B Trin 2 Hast. C Trin 2 
Hast. A Trin 3 Hast. B Trin 3 Hast. C Trin 3 
Ubehandlet opacitet N (%)  
Filtrering med Bessel-filter  
Maks. k-værdi (topværdi) for hver hast. og belastningstrin 
Validering af cykel for hver hast.  
Beregning af gennemsnitlig røgværdi for hver hast. 
Beregning af den endelige røgværdi  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/213
  I fig. b ses kurven over det målte, ubehandlede opacitetssignal og den ufiltrerede og 
filtrerede lysabsorptionskoefficient (k-værdi) i første belastningstrin af en ELR-test, og 
maksimumværdien Y max1,A  (topværdi) af den filtrerede k-kurve er vist.  Tilsvarende 
indeholder tabel C de numeriske værdier af indeks i, tid (prøvetagningsfrekvens 150 Hz), ubehandlet opacitet, ufiltreret k-værdi og filtreret k-værdi. Filtrering skete med brug af konstanterne i den Bessel-algoritme, der opstilledes i punkt 2.2 i dette bilag.  På grund af den store datamængde indeholder tabellen kun de dele af røgtæthedskurven, der ligger nærmest begyndelsen og toppen. 
               Peak = topværdi Opacity N = opacitet N Unfiltered smoke k = ufiltreret røg k Filtered smoke k = filtreret røg Time (s) = tid (s)     Figur b
 - Kurve over målt opacitet N, ufiltreret røgtæthed k og filtreret røgtæthed k 
     Topværdien (i = 272) beregnes under forudsætning af følgende data i tabel C. Alle 
andre enkeltværdier af røgtæthed beregnes på samme måde. For at starte algoritment sættes s-1 , s-2, y-1 og y-2 til nul. 
   Beregning af k-værdi (bilag 4, tillæg 1, punkt 6.3.1):   
L
A (m) 0,430 
Indeks I 272 
N (%) 16,783 
S 271 (m-1) 0,427392 
S 270 (m-1) 0,427532 
Y 271 (m-1) 0,542383 
Y 270 (m-1) 0,542337 B.   Opacitet N [%] L 375/214 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
k = - ⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛− ∗100783,161ln430,01 = 0,427252 m-1 
 
 Denne værdi svarer til S 272 i nedenstående ligning. 
   Beregning af Bessel-gennemsnit af røgtæthed (bilag 4, tillæg 1, punkt 6.3.2):    I følgende ligning anvendes Bessel-konstanterne fra punkt 2.2 ovenfor. Den faktiske 
ufiltrerede k-værdi som beregnet ovenfor svarer til S
272 (S i). S 271 (S i-1) og S 270 (S i-2) er de 
to foregående ufiltrerede k-værdier, medens Y 271 (Y i-1) og Y 270 (Y i-2) er de to foregående 
filtrerede k-værdier. 
   Y
272 = 0,542383+8,272777*10-5*(0,427252+2*0,427392+0,427532-4*0,542337)+ 
0,968410*(0,542383-0,542337) = 0,542389 m-1 
   Denne værdi svarer til Y
max1,A  i nedenstående ligning. 
   Beregning af den endelige værdi af røgtætheden (bilag 4, tillæg 1, punkt 6.3.3):    Fra hver røgtæthedskurve tages den maksimale filtrerede k-værdi til videre beregning. 
Følgende værdier forudsættes: 
  
 
Y max(m-1)
Hastighed 
 Cyklus 1 
 Cyklus 2 
 Cyklus 3 
 
 
A 
  
0,5424 
  
0,5435 
  
0,5587 
 
 
B 
  
0,5596 
  
0,5400 
  
0,5389 
 
 
C 
  
0,4912 
  
0,5207 
  
0,5177 
 
   SV
A = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 =  0,5482 m-1 
  SV
B = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 =  0,5462 m-1 
  SV
C = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 =  0,5099 m-1 
 
 SV  = (0,43*0,5482)+(0,56*0,5462)+(0,01*0,5099) = 0,5467 m-1 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/215
Validering af cyklus (bilag 4, tillæg 1, punkt 3.4) 
   Før SV beregnes, skal cyklussen godkendes ved beregning af de relative 
standardafvigelser af røgtætheden under de tre cyklusser for hver hastighed. 
  
  
I dette eksempel er godkendelseskriteriet på 15 % opfyldt for hver hastighed. 
   
Hastighed 
  
Gennemsnitlig SV 
(m
-1) 
  
abs. std. afv. (m-1) 
  
rel. std. afv. (%) 
 
 
A 
  
0,5482 
  
0,0091 
  
1,7 
 
 
B 
  
0,5462 
  
0,0116 
  
2,1 
 
 
C 
  
0,5099 
  
0,0162 
  
3,2 
 
 L 375/216 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tabel C  
 Værdierne af opaciteten N og af ufiltreret og filtreret k-værdi i begyndelsen af 
belastningstrinnet 
Ufiltreret Filtreret
Indeks IT i d Opac itet N k-værdi k- værdi
[-] [s] [%] [m-1] [m-1]
-2 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
-1 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
0 0,000000 0,000000 0,000000  0,000000
1 0,006667 0,020000 0,000 465 0,000000
2 0,013333 0,020000 0,000 465 0,000000
3 0,020000 0,020000 0,000 465 0,000000
4 0,026667 0,020000 0,000 465 0,00000 1
5 0,033333 0,020000 0,000 465 0,00000 2
6 0,040000 0,020000 0,000 465 0,00000 2
7 0,046667 0,020000 0,000 465 0,000003
8 0,053333 0,020000 0,000 465 0,00000 4
9 0,060000 0,020000 0,000 465 0,000005
10 0,066667 0,020000 0,000 465 0,000006
11 0,07333 3 0,020000 0,000 465 0,000008
12 0,080000 0,020000 0,000 465 0,000009
13 0,086667 0,020000 0,000 465 0,0000 11
14 0,093333 0,020000 0,000 465 0,0000 12
15 0,100000 0,192000 0,004469 0,0000 14
16 0,106667 0,212000 0,004935 0,0000 18
17 0,113333 0,212000 0,004935 0,0000 22
18 0,120000 0,212000 0,004935 0,0000 28
19 0,126667 0,343000 0,007990  0,000036
20 0,133333 0,566000 0,013200 0,0000 47
21 0,140000 0,889000 0,020767  0,00006 1
22 0,146667 0,929000 0,021706 0,00008 2
23 0,153333 0,929000 0,021706 0,000 109
24 0,160000 1,263000 0,029559  0,000 143
25 0,166667 1,455000 0,034086 0,000 185
26 0,173333 1,697000 0,03980 4 0,000 237
27 0,180000 2,030000 0,047695  0,00030 1
28 0,186667 2,081000 0,048906  0,000378
29 0,193333 2,081000 0,048906  0,000 469
30 0,200000 2,424000 0,057067  0,000573
31 0,206667 2,475000 0,058 282 0,000693
32 0,213333 2,475000 0,058 282 0,0008 27
33 0,220000 2,808000 0,066 237 0,000977
34 0,226667 3,010000 0,071075 0,001144
35 0,233333 3,253000 0,076909  0,001328
36 0,240000 3,606000 0,085 410 0,001533
37 0,246667 3,960000 0,093966  0,001758
38 0,253333 4,455000 0,105983  0,002007
39 0,260000 4,818000 0,114836 0,002283
40 0,266667 5,020000 0,119776  0,002587
~ ~ ~ ~ ~ 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/217
L 375/218 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
Tabel C (fortsat)  
 Værdierne af opaciteten N, ufiltreret og filtreret k-værdi omkring Y max1,A  
    ( ≡ topværdi angivet med fede typer) 
Ufiltreret Filtreret
Indeks i Tid O pacitet N k-værdi k-værdi
[-] [s] [%] [m-1] [m-1]
259 1 ,726667 17 ,182000 0 ,438429 0 ,538856
260 1 ,733333 16 ,949000 0 ,431896 0 ,539423
261 1 ,740000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,539936
262 1 ,746667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,540396
263 1 ,753333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,540805
264 1 ,760000 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541163
265 1 ,766667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541473
266 1 ,773333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541735
267 1 ,780000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541951
268 1 ,786667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542123
269 1 ,793333 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542251
270 1 ,800000 16 ,793000 0 ,427532 0 ,542337
271 1 ,806667 16 ,788000 0 ,427392 0 ,542383
272 1 ,813333 16 ,783000 0 ,427252 0 ,542389
273 1 ,820000 16 ,780000 0 ,427168 0 ,542357
274 1 ,826667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542288
275 1 ,833333 16 ,778000 0 ,427112 0 ,542183
276 1 ,840000 16 ,808000 0 ,427951 0 ,542043
277 1 ,846667 16 ,768000 0 ,426833 0 ,541870
278 1 ,853333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541662
279 1 ,860000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541418
280 1 ,866667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,541136
281 1 ,873333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540819
282 1 ,880000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,540466
283 1 ,886667 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540080
284 1 ,893333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539663
285 1 ,900000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539216
286 1 ,906667 16 ,404000 0 ,416685 0 ,538744
287 1 ,913333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,538245
288 1 ,920000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,537722
289 1 ,926667 16 ,384000 0 ,416128 0 ,537175
290 1 ,933333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536604
291 1 ,940000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536009
292 1 ,946667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,535389
293 1 ,953333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,534745
294 1 ,960000 16 ,212000 0 ,411349 0 ,534079
295 1 ,966667 16 ,394000 0 ,416406 0 ,533394
296 1 ,973333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,532691
297 1 ,980000 16 ,192000 0 ,410794 0 ,531971
298 1 ,986667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,531233
299 1 ,993333 16 ,000000 0 ,405473 0 ,530477
300 2 ,000000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,529704
~ ~ ~ ~ ~ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/219
L 375/220 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
3. ETC TEST  
  3.1. Gasemissioner (dieselmotor)
 
   Lad os antage, at man med et PDP-CVS system har opnået følgende testresultater:  
V
0 m3/omdr. 0,1776 
N p (omdr.) 23073 
p B (kPa) 98,0 
p 1 (kPa) 2,3 
T (K) 322,5 
H a  (g/kg) 12,8 
NO x conce (ppm) 53,7 
NO x concd (ppm) 0,4 
CO  conce (ppm) 38,9 
CO  concd (ppm) 1,0 
HC  conce (ppm) uden afskæring  9,00 
HC  concd (ppm) uden afskæring  3,02 
HC  conce (ppm) med afskæring  1,20 
HC  concd (ppm) med afskæring  0,65 
CO 2,conce (%) 0,723 
W act (kWh) 62,72 
    Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.1):   
M
TOTW  = 1,293 * 0,1776 * 23073 * (98,0 - 2.3) * 273 / (101,3 * 322,5) 
 = 4237,2 kg 
   Beregning af NO
x-korrektionsfaktoren (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.2): 
 
  1,03910,71)- (12,8 0,0182-11KD H, =⋅=  
 
Beregning af NMHC-koncentrationen ved NMC-metoden (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1), 
idet virkningsgraden for methan sættes til 0,04 og virkningsgraden for ethan til 0,98:  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/221
 
ppm 7,91 0,04- 0,981,2- 0,04)-(1 9,0NMHCconce =×=  
 
ppm 2,39 0,04- 0,980,65- 0,04)-(1 3,02NMHCconcd =×=  
 
 Beregning af baggrundskorrigerede koncentrationer (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1):    Lad os antage, at man har et diesel-brændstof med sammensætning C
1H 1,8: 
  
13,6(1,8/4))(1 (3,76 (1,8/2)11100Fs =+⋅ + +⋅ =  
  
18,6910 38,9) (9,00 0,72313,6DF4 -=⋅ + +=  
 
NO x conc   = 53,7 – 0,4 · (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm 
 CO
conc   = 38,9 – 1,0 · (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm 
 HC
conc   = 9,00 – 3,02 · (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm 
 
NMHC conc = 7,91 – 2,39 · (1 - (1/18,69)) = 5,65 ppm 
  
 Beregning af emissionsmassestrømmen (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1):   
NO
x mass = 0,001587 · 53,3 · 1,039 · 4237,2 = 372,391 g 
 CO
mass = 0,000966 · 37,9   · 4237,2  = 155,129 g 
 HC
mass = 0,000479 · 6,14 · 4237,2  = 12,462 g 
 
NMHC mass = 0,000479 · 5,65 · 4237,2  = 11,467 g 
 
 Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.4):   
h g/kW 5,94 62,72 / 372,391 NOx = =  
 
h g/kW 2,47 62,72 / 155,129 CO = =  
 
h g/kW 0,199 62,72 / 12,462 HC = =  
 
g/kWh 0,183 62,72 / 11,467 NMHC = =  L 375/222 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
3.2. Partikelemissioner (dieselmotor)  
  
 Det antages, at der er opnået følgende testresultater med et PDP-CVS system med 
dobbelt fortynding: 
 
M TOTW (kg) 4237,2 
M f,p (mg) 3,030 
M f,b (mg) 0,044 
M TOT (kg) 2,159 
M SEC (kg) 0,909 
M d (mg) 0,341 
M DIL (kg) 1,245 
DF 18,69 
W act (kWh) 62,72 
  Beregning af masseemissionen (bilag 4, tillæg 2, punkt 5.1):   
M
f = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg 
  
M SAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg 
 
g PTmass 42,1010002, 4237
250,1074,3= ∗ =  
 
 Beregning af den baggrundskorrigerede masseemission (bilag 4, tillæg 2, punkt 5.1):  
g 9,32 10002, 4237
69,1811245,1341,0
250,1074,3PTmass = ∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛− ∗ − =  
 
Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 2, punkt 5.2):  
 
g/kWh 5,94 62,72 / 372,391 = =xNO  
g/kWh 2,47 62,72 / 155,129 = =CO  
g/kWh 0,199 62,72 / 12,462 = =HC  
  
3.3. Gasemissioner (CNG-motor)  
  
Lad os antage, at man med et PDP-CVS system har opnået følgende testresultater:  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/223
 
 
M TOTW (kg)  4237,2 
H a (g/kg)  12,8 
NO x conce (ppm)  17,2 
NO x concd (ppm)  0,4 
CO  conce (ppm)  44,3 
CO  concd (ppm)  1,0 
HC  conce (ppm) uden afskæring   27,0 
HC  concd (ppm) uden afskæring   2,02 
HC  conce (ppm) med afskæring   18,0 
HC  concd (ppm) med afskæring   0,65 
CH 4 conce (ppm)  18,0 
CH 4 concd (ppm)  1,1 
CO 2,conce (%)  0,723 
W act (kWh)  62,72 
 
Beregning af NO x-korrektionsfaktoren (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.2): 
 
1,07410,71)- (12,8 0,0329-11KG H, =×=  
 
Beregning af NMHC-koncentrationen (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1): 
 a) GC-metoden 
  
NMHC
konce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm 
 
b) NMC-metoden   Idet virkningsgraden for methan sættes til 0,04, og virkningsgraden for ethan til 0,98 (se bilag 4, tillæg 5, punkt 1.8.4), fås 
 
mpp 8,4 0,04- 0,9818,0- 0,04)-(1 27,0NMHCconce =⋅=  
 
ppm 1,37 0,04- 0,980,65- 0,04)-(1 2,02NMHCconcd =⋅=  
 L 375/224 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Beregning af baggrundskorrigerede koncentrationer (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1): 
 Idet brændstoffet forudsættes at være 100 % methan med sammensætningen C
1H 4, fås  
 
9,5(4/4))) (1 (3,76 (4/2)11100 FS =+× + +⋅ =  
 
13,0110 44,3) (27,0 0,7239,5DF4 -=⋅ + +=  
 
For NMHC med GC-metoden er baggrundskoncentrationen forskellen mellem HC koncd og 
CH 4 koncd  
 
NO x conc = 17,2 - 0,4 ·  (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm 
 
CO conc = 44,3 - 1,0 ·  (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm 
 
NMHC conc = 8,4 - 1,37 ·  (1 - (1/13,01)) = 7,13 ppm  (NMC-
metoden) 
 
NMHC conc = 9,0 - 0,92 ·  (1 - (1/13,01)) = 8,15 ppm  (GC-metoden) 
 
CH 4 conc = 18,0 - 1,1 ·  (1 - (1/13,01)) = 17,0 ppm  (GC-metoden) 
  
Beregning af emissionsmassestrømmen (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1): 
  
NO x mass = 0,001587 ·  16,8 ·  1,074 ·  4237,2 =121,330 g 
 CO
mass = 0,000966 ·  43,4   ·  4237,2 = 177,642 g 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  7,13 ·  4237,2 = 15,589 g  (NMC-metoden) 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  8,15 ·  4237,2 = 17,819 g  (GC-metoden) 
 CH
4 mass = 0,000552 ·  17,0 ·  4237,2 = 39,762 g  (GC-metoden) 
  
Beregning af de specifikke emissioner (bilag 4, tillæg 2, punkt 4.4): 
 
x NO = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh 
 
CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh 
 
NMHC  = 15,589/62,72  = 0,249 g/kWh  (NMC-metoden) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/225
 
NMHC  = 17,819/62,72  = 0,284 g/kWh  (GC-metoden) 
 
4CH  = 39,762/62,72  = 0,634 g/kWh  (GC-metoden) 
 
4. λ-FORSKYDNINGSFAKTOR (S λ) 
 4.1. Beregning af λ-forskydningsfaktoren (S
λ) 5/ 
 
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 hvor: 
  S
λ  = λ-forskydningsfaktor 
 % inert  = brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N 2, CO 2, He 
osv.) 
 O 2*  = brændstoffets oprindelige iltindhold i % vol. 
 n og m  = henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer 
brændstoffets carbonhydrider, dvs.: 
  
100% diluent1..100% C5100% C4100% C3100% C2100% CH1
n5 4 3 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
 
100% diluent1..100% H C8100% H C6100% H C4100% CH4
m8 3 6 2 4 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
  hvor:   CH
4 brændstoffets indhold af methan (% vol.) 
 C 2 brændstoffets totale indhold af C 2carbonhydrider (f.eks. C 2H 6, C 2H 4, etc.), (% 
vol.) 
 C 3 brændstoffets totale indhold af C 3-carbonhydrider (f.eks. C 3H 8, C 3H 6, etc.), (% 
vol.) 
 C 4 brændstoffets totale indhold af C 4-carbonhydrider (f.eks. C 4H 10, C 4H 8,, etc.), (% 
vol.) 
 C 5 brændstoffets totale indhold af C 5-carbonhydrider (f.eks. C 5H 12, C 5H 10, etc.), (% 
                     
5 / Det støkiometriske luft/brændstof-forhold for automobilbrændstoffer:  
SAE J1829, juni 1987. 
 John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4 “Combustion stoichiometry”  (side 68 til 72). L 375/226 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
vol.) 
 diluent = brændstoffets indhold af fortyndende gasser dvs.:  O 2*, N 2, CO 2, He, etc.), 
(% vol.). 
 
4.2.  Eksempler til beregning af λ-forskydningsfaktoren S λ: 
 
  Eksempel 1: G 25: CH 4 = 86 %, N 2 = 14 % (v/v) 
  
1 = 0,860,86 = 
10014 - 10,86 x 1 = 
100% diluent - 1..  + 100C2%2x + 100CH4%1
 = n⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡*
 
  
4 = 860860  4 = 
100% diluent - 1..   + 100%HC4 + 100%CH4
 = m,,4 2 4
∗ ⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
161 = 
44 + 1 x 10014 - 12 = 
100*O - 4m + n100% inert - 12 = S ,
2⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛λ  
 
 
Eksempel 2: GR: CH 4 = 87 %, C 2H 6 = 13 % (v/v) 
  
1,13 = 11,13 = 
1000 - 12x0,13 + 1x0,87 = 
100% diluent - 1..  + 100C2%2x + 100CH4%1
 = n⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡*
 
  
 
4,26 = 16x0,13 + 4x0,87 = 
100% diulent - 1..   + 100C2H6%6x + 100CH4%4x
 = m⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
 
 
0,911 = 
.44,26 + 1.13 x 1000 - 12 = 
100*O2 - 4m + n100% inert - 12 = S
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛λ  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/227
 
 
 Eksempel 3: USA: CH 4 = 89 %, C 2H 6 = 4,5 %, C 3H 8 = 2,3 %, C 6H 14 = 0,2 %, 
O 2 = 0,6 %, N 2 = 4% 
 
 
()1,11 = 
1004 + 0,64 - 14x0,002 + 3x0,023 + 2x0,045 + 1x0,89 = 
100% diluent - 1..  + 100C2%2x + 100CH4%1
 = n⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡*
 
  
4,24 = 
1004 + 0,6 - 114x0,002 + 8x0,023 + 4x0,045 + 4x0,89 = = 
100% diulent - 1100C3H8%8x + ..   + 100C2H6%6x + 100C2H4%4x + 100CH4%4x
 = m⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
 
 
960 = 
10060 - 4244 + 1.11  1004 - 12 = 
100*O - 4m + n100% inert - 12 = S ,, ,2⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛λ  
 
__________ L 375/228 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Bilag 9  
 
SÆRLIGE TEKNISKE FORSKRIFTER FOR 
ETHANOLDREVNE DIESELMOTORER 
 
 For ethanoldrevne dieselmotorer gælder følgende specifikke ændringer til de relevante afsnit, formler og faktorer i testmetoderne i bilag 4 til dette regulativ.  I bilag 4, tillæg 1
 
 4.2. Korrektion ved omregning tør/våd 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⋅ +=
AIRWFUELFH
GG2,57711,877F  
 
 4.3. NO
x-korrektion for fugtindhold og temperatur 
298) (T B 10,71) (H A 11K
a aD H,− ⋅ + − ⋅ +=  
 
  hvor:  A = 0,181 G
FUEL/G AIRD – 0,0266 
 B = - 0,123 G FUEL/G AIRD + 0,00954 
 T a = luftens temperatur, K 
 H a = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft 
 4.4. Beregning af emissionsmassestrømshastigheder   Massestrømmene af emissioner (g/h) for hvert forløb beregnes på følgende måde, idet 
udstødningsgassens massefylde forudsættes at være 1,272 kg/m
3 ved 273 K (0 °C) og 
101,3 kPa: 
  (1) NO
x mass = 0,001613 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  (2) CO
mass = 0,000982 ·  CO conc  ·  G EXHW  
  (3) HC
mass = 0,000809 ·  HC conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  hvor NO
x konc, CO konc og HC konc 1 er gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den ufortyndede 
udstødningsgas som bestemt i punkt 4.1. 
 
                     
1 / Baseret på C1-ækvivalenter. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/229
 
 Hvis man (frivilligt) vælger at bestemme gasemissioner med et 
fuldstrømsfortyndingssystem, skal følgende formel anvendes: 
  
 (1) NO x mass = 0,001587 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G TOTW  
  (2) CO
mass = 0,000966 ·  CO conc  ·  G TOTW  
  (3) HC
mass = 0,000795 ·  HC conc·  G TOTW  
  hvor NO
x konc , CO konc og HC konc 1/ er de baggrundskorrigerede 
gennemsnitskoncentrationer (ppm) i den fortyndede udstødningsgas for hvert forløb, bestemt i henhold til bilag 4, tillæg 2, punkt 4.3.1.1. 
 I bilag 4, tillæg 2
 
 Punkt 3.1, 3.4, 3.8.3 og 5 i tillæg 2 gælder ikke blot for dieselmotorer. De gælder også for ethanoldrevne dieselmotorer.
 
 4.2. Testbetingelserne vælges således, at lufttemperaturen og luftfugtigheden som målt ved 
motorens luftindsugning er på standardbetingelser under testforløbet. Standardbetingelserne er 6 ± 0,5 g vand pr. kg tør luft inden for et temperaturinterval på 298 ± 3 K. Inden for disse grænser foretages der ingen yderligere NO
x-korrektioner. 
Testen er ugyldig, hvis disse betingelser ikke er opfyldt.  
 4.3. Beregning af emissionsmassestrømmen  4.3.1.  Systemer med konstant massestrøm    For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved 
hjælp af følgende formler: 
   
 (1) NO
X mass = 0,001587 ·  NO X conc ·  K H,D ·  M TOTW  (ethanoldrevne motorer)  
   (2) CO 
mass = 0,000966 ·  CO conc M TOTW  (ethanoldrevne motorer)  
   (3) HC 
mass = 0.000794 ·  HC conc ·  M TOTW ' (ethanoldrevne motorer)  
  L 375/230 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
 hvor: 
  NO
x conc , CO  conc , HC conc 1(, NMHC conc = baggrundskorrigerede 
gennemsnitskoncentrationer i cyklusen, genereret ved integration (obligatorisk for NO x og 
HC) eller ved måling med sæk, ppm 
  M
TOTW = total masse af fortyndet udstødningsgas i cyklussen, som bestemt i punkt 4.1, i 
kg. 
 4.3.1.1. Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer    Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige 
baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte koncentrationer.  Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integrering.  Der skal anvendes følgende formel.  
 
conc = conc
e - conc d * (1 - (1/DF))  
 hvor:    conc = koncentration af de pågældende forurenende stof i den fortyndede    udstødningsgas, korrigeret for mængde af det pågældende    forurenende stof i fortyndingsluften, ppm   conc
e = koncentration af det pågældende forurenende stof, målt 
   i den fortyndede udstødningsgas, ppm   conc
d = koncentration af de pågældende forurenende stof, målt 
   i fortyndingsluften, ppm   DF = fortyndingsfaktor      Fortyndingsfaktoren beregnes således:   
DF = 
4-10*)conceCO+conceHC(+conce,2COSF
 
    hvor:    CO
2,conce  = koncentration af CO 2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol. 
 HC conce  = koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 
                     
1/ Baseret på C1-ækvivalenter .  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/231
 
 CO conce  = koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm 
 F S  = støkiometrisk koefficient 
 
  Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i bilag 
4, tillæg 1, punkt 4.2. 
   Den støkiometriske koefficient beregnes for den generelle brændstofsammensætning 
CH
αO βN γ således: 
F S = 
2γ
2β -  4α1 3,762α11100
+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛+ ⋅ + +⋅  
 
 Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende 
støkiometriske koefficienter: 
  F
S (ethanol) = 12,3 
 4.3.2. Systemer med strømningskompensation   For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved 
beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklussen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende formler:  (1) NO
x mass = 
  (2) CO
mass = 
 ∑
=∗ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000966) 1/DF) (1 CO (M 0.000966) CO (Md e∑
=⋅ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconcd x TOTW i conce, x i TOTW, 0.001587) 1/DF) (1 NO (M 0.001587) NO (ML 375/232 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
(3) HC mass = 
  
EN DA 
. , 
 
 hvor:   conc
e = koncentration af de pågældende forurenende stof, målt 
   i den fortyndede udstødningsgas, ppm   conc
d = koncentration af de pågældende forurenende stof, målt 
   i fortyndingsluften, ppm   M
TOTW,I  = øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (se punkt 4.1), kg 
  M
TOTW  = samlet masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen 
   (jf. punkt 4.1.), kg   DF = fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 4.3.1.1.  4.4. Beregning af specifikke emissioner   Emissionerne (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger:  
 
act mass x x W/ NO=NO  
 
 act massW/ CO=CO  
 
 act massW/ HC=HC  
 
  
 hvor: 
   W
act = faktisk arbejde i cyklus som bestemt i punkt 3.9.2, kWh. 
  
____________  ∑
=∗ − ∗ ∗ − ∗ ∗n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000479) 1/DF) (1 HC (M 0.000479) HC (Md e27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/233