E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 1  
 
Regulativ nr. 83 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission 
for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af 
køretøjer for så vidt angår emissionen af forurenende stoffer i 
overensstemmelse med kravene til motorbrændstof 
 
 Revision 3 
 
O m fatte nde al gæ ldende tek st fre m ti l:  
O m fatte nde al gæ ldende tek st fre m ti l 05-æ ndrin gs serien m e d ikræf ttrædelse sdato den 29. m arts 2001
 
Supple me nt 1 til 05-æ ndrin gs s erien med i krafttr ædelsesdato den 12. september 2001  
Supple me nt 2 til 05-æ ndrin gs s erien med i krafttr ædelsesdato den 21. februar 200 2  
Korrigendu m  1 til 05-æ ndrin g sserien i he nhold til "Depositary Noti ficat ion C.N.111.2002. TREATIES-1" af 8. februar 
2002 
Korrigendu m  2 til 05-æ ndrin g sserien i he nhold til "Depositary Noti ficat ion C.N.883.2003. TREATIES-1" af 2. 
septe mber 2003 Supple me nt 3 til 05-æ ndrin gs s erien med i krafttr ædelsesdato den 27. februar 200 4
 
Supple me nt 4 til 05-æ ndrin gs s erien med i krafttr ædelsesdato den 12. augu st 2004  
Korrigendu m  3 til 05-æ ndrin g sserien i he nhold til "Depositary Noti ficat ion C.N.1038.200 4. TREATIES-1" af 4. oktober 20 04 
Supple me nt 5 til 05-æ ndrin gs s erien med i krafttr ædelsesdato den 4.april 20 05
 L 375/234 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 2   INDHOLDSFORTEGNELSE  REGULATIVER  Side
 
 1.  Anvendelsesområde.....................................................................................................7 
2.  Definitioner............................................................................................................... ...8 
3.  Ansøgning om godkendelse.......................................................................................12 4.  Godkendelse...............................................................................................................1 3 
5.  Forskrifter og prøvninger...........................................................................................15 6.  Ændringer af køretøjstypen .......................................................................................29 7.  Udvidelse af godkendelsen ........................................................................................29 8.  Produktionens overensstemmelse..............................................................................33 
9.  Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse......................43 
10.  Endeligt ophør af produktionen .................................................................................43 11.  Overgangsbestemmelser ............................................................................................43 12.  Navne og adresser på de tekniske tjenester, 
 der udfører godkendelsesprøvningerne, 
 og på de administrative myndigheder........................................................................48 
 
Tillæg 1
: Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når 
fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende 
 
Tillæg 2 : Procedure for kontrol af produktionens overensstemmelse, når 
fabrikantens produktionsstandardafvigelse enten er utilfredsstillende eller ikke foreligger 
 
Tillæg 3
: Overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning 
 
Tillæg 4 : Statistisk fremgangsmåde ved prøvning af overensstemmelse efter 
ibrugtagning 
  BILAG
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/235
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 3  
 
 
Bilag 1
: MOTORENS OG KØRETØJETS SPECIFIKATIONER 
 Bilag 2
:  MEDDELELSE 
 
Tillæg :  Oplysninger vedrørende egendiagnosesystemet (OBD) 
 Bilag 3
: UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET 
 Bilag 4
: TYPE I-PRØVE (kontrol af emission af udstødningsgasser efter koldstart) 
 
1. Indledning 2. Prøvningscyklus på rullestand 3. Prøvningskøretøj og -brændstof 4. Prøvningsudstyr 5. Forberedelse af prøvningen 6. Fremgangsmåde ved afprøvning på rullestand 7. Fremgangsmåde ved prøvningsudtagning og analyse 8. Bestemmelse af de forurenende gas- og partikelmængder 
 
Tillæg 1
 - Inddeling af prøvningscyklus ved type 1-prøvningen 
 
1. Prøvningscyklus 2. Elementær prøvningscyklus for kørsel i byområder (del 1) 3. Prøvningscyklus for kørsel uden for byområder (del 2)  
Tillæg 2
 - Chassisdynamometer 
 1. Definition af et chassisdynamometer med fast effektabsorptionskurve 2. Kalibrering af dynamometeret 3. Indstilling af dynamometeret  
Tillæg 3
 - Et køretøjs fremdriftsmodstand - Målemetode på vej - Simulering på 
chassisdynamometer 
 1. Formål 2. Beskrivelse af vejen 3. Atmosfæriske forhold 4. Klargøring af køretøjet 5. Fremgangsmåde  
Tillæg 4
 - Kontrol af ikke-mekanisk inerti 
 1. Formål L 375/236 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 4  
2. Princip 3. Specifikation 4. Kontrolprocedure 5. Teknisk bemærkning  
Tillæg 5
 - Definition af systemer til prøveudtagning af gasser 
 1. Indledning 2. Kriterier for systemet med variabel fortynding til måling af 
udstødningsemissioner 
3. Beskrivelse af udstyret  
Tillæg 6
: Kalibrering af udstyret 
 1. Bestemmelse af kalibreringskurven 2. Kontrol af FID-enheden og carbonhydridresponsen 3. Afprøvning af NOx-konverterens virkningsgrad 4. Kalibrering af CVS-systemet  
Tillæg 7
: Kontrol af det samlede system 
 
Tillæg 8 : Beregning af masseemissionen af forurenende stoffer 
 
1. Almindelige bestemmelser 2. Særforskrifter for køretøjer med motor med kompressionstænding 
 Bilag 5
:  TYPE II-PRØVE (prøvning af CO-emissionen i tomgang) 
 Bilag 6
:  TYPE III-PRØVE (kontrol af emissionen af krumtaphusgasser) 
 Bilag 7
: TYPE IV-PRØVE (bestemmelse af fordampningsemissionen fra køretøjer med 
styret tænding) 
 
Tillæg 1  - Kalibreringsfrekvens og kalibreringsmetode 
Tillæg 2  - Lufttemperaturprofil for døgnemissionsprøvningen 
 Bilag 8
: TYPE VI-PRØVE (kontrol af de gennemsnitlige CO/HC-emissioner efter koldstart 
ved lav omgivende temperatur) 
 Bilag 9
: TYPE V-PRØVE (ældningsprøvning til kontrol af det forureningsbegrænsende 
udstyrs holdbarhed) 
 Bilag 10
: SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOFFER 
 1.  Tekniske data for referencebrændstof til brug ved prøvning af køretøjer med styret tænding 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/237
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 5  
 
2. Tekniske data for referencebrændstof til brug ved prøvning af køretøjer med 
kompressionstænding 
3. Tekniske data for referencebrændstof til brug ved prøvning af køretøjer med styret tænding 
ved lav omgivende temperatur 
 
Bilag 10a
: SPECIFIKATIONER FOR GASFORMIGE REFERENCEBRÆNDSTOFFER 
 Bilag 11
: EGENDIAGNOSESYSTEMER FOR MOTORKØRETØJER 
 
Tillæg 1  - Funktionelle aspekter ved egendiagnosesystemer 
Tillæg 2  - Væsentlige karakteristika for køretøjsfamilien 
 Bilag 12
: MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE AF LPG- ELLER NG-
KØRETØJER 
 Bilag 13
:  PRØVNINGSPROCEDURE FOR EMISSION FRA ET KØRETØJ MED 
PERIODISK REGENERENDE SYSTEM 
 Bilag 14
: PRØVNINGSPROCEDURE FOR EMISSION FRA HYBRIDELEKTRISKE 
KØRETØJER  Tillæg 1
 - Elektrisk energi-/kraftlagringsenhed ladningstilstandsprofil (SOC – State Of Charge) 
for OVC HEV type I-prøven 
 
 L 375/238 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 6  1.  ANVENDELSESOMRÅDE  1.1. Dette regulativ finder anvendelse på: 
1/ 
 1.1.1. Udstødningsemissioner ved normal og lav omgivende temperatur, 
fordampningsemissioner, emissioner af krumtaphusgasser, det forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed og egendiagnosesystemer for motordrevne køretøjer med styret tænding og mindst fire hjul. 
 1.1.2. Udstødningsemissioner, holdbarheden af det forureningsbegrænsende udstyr og 
egendiagnosesystemer for køretøjer i klasse M
1 og N 1 med kompressionstænding 
og mindst fire hjul og en totalmasse på højst 3 500 kg. 
 1.1.3. Udstødningsemissioner ved normal og lav omgivende temperatur, 
fordampningsemissioner, emissioner af krumtaphusgasser, det forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed og egendiagnosesystemer for hybridelektriske køretøjer med styret tænding og mindst fire hjul.  
 1.1.4.  Udstødningsemissioner, holdbarheden af det forureningsbegrænsende udstyr og 
egendiagnosesystemer for hydridelektriske køretøjer i klasse M
1 og N 1 med 
kompressionstænding og mindst fire hjul og en totalmasse på højst 3 500 kg. 
 1.1.5.  Det finder ikke anvendelse på:    - køretøjer med en totalmasse under 400 kg og køretøjer med en konstruktivt 
bestemt maksimal hastighed under 50 km/h 
 
- køretøjer med en masse i ulastet stand på højst 400 kg, hvis de er beregnet 
til persontransport, eller 550 kg, hvis de er beregnet til godstransport, og hvis maksimale motoreffekt ikke overstiger 15 kW. 
 1.1.6. Efter anmodning fra fabrikanten kan en typegodkendelse i henhold til dette 
regulativ udvides fra at gælde køretøjer i klasse M
1 eller N 1 med 
kompressionstændning, der allerede er typegodkendt, til at omfatte køretøjer i klasse M
2 og N 2 med en referencemasse, der ikke overstiger 2 840 kg, og som 
opfylder betingelserne i punkt 7 (udvidelse af godkendelse). 
 1.1.7. LPG- eller NG-køretøjer i klasse N
1 med kompressionstænding eller styret tænding 
er ikke omfattet af dette regulativ, hvis de er blevet typegodkendt i henhold til regulativ nr. 49 som ændret ved den seneste ændringsserie. 
 
                                                
 
1/ De kategorier af køretøjer, der er defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om 
køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/239
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 7  
 
1.2. Dette regulativ finder ikke anvendelse på køretøjer med NG- eller LPG-
drivmotorer med styret tænding i klasse M
1 med en totalmasse over 3 500 kg, eller 
i klasse M 2, M 3, N 2, N 3,  som er omfattet af regulativ nr. 49. 
 
2.  DEFINITIONER  
I dette regulativ forstås ved: 
 2.1. "Køretøjstype
": en klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige 
forskelle med hensyn til: 
 2.1.1.  den ækvivalente inerti bestemt i forhold til referencemassen som foreskrevet i 
punkt 5.1 i bilag 4 og 
 2.1.2. motorens og køretøjets specifikationer som defineret i bilag 1.  2.2. "Referencemasse"
: køretøjets masse "i ulastet stand" med fast tillæg af en vægt på 
100 kg for prøvning i henhold til bilag 4 og 8. 
 2.2.1. "Masse i ulastet stand
": køretøjets masse, når dette er køreklart, uden fører, 
passagerer eller last, men med brændstoftanken fyldt op til 90 % af kapaciteten samt sædvanligt værktøjssæt og reservehjul, hvor sådant anvendes. 
 2.3. "Totalmasse
": den teknisk tilladelige maksimale masse, der er erklæret af 
fabrikanten (denne masse kan være større end den totalmasse, der er godkendt af den nationale myndighed). 
 2.4. "Forurenende gasser
": masse af udstødningsemissioner af carbonmonoxid, 
nitrogenoxider udtrykt som nitrogendioxid- (NO 2)-ækvivalenter samt kulbrinter, 
der sættes til følgende: 
 
- C 1H 1. 8 5 for benzin 
- C 1H 1. 8 6 for diesel 
- C 1H 2. 5 25 for LPG 
- C 1H 4 for NG. 
 2.5. "Forurenende partikler
": bestanddele i udstødningsgassen, der udskilles fra 
fortyndet udstødningsgas ved en temperatur på højst 325 K (52 °C) ved filtrering efter fremgangsmåden i bilag 4. 
 2.6. "Udstødningsemissioner
": 
 
-  for motorer med styret tænding, emissionen af forurenende gasser L 375/240 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 8  
-  for motorer med kompressionstænding, emissionen af forurenende gasser og 
partikler. 
 2.7. "Fordampningsemissioner
": andre carbonhydriddampe, der udsendes fra et 
motorkøretøjs brændstofsystem, end fra udstødningsgasserne. 
 2.7.1. "Fordampningstab fra brændstoftank
": emissioner af carbonhydrider forårsaget af 
temperaturforandringer i brændstoftanken (i forholdet C 1H 2, 33). 
 2.7.2. "Fordampningstab som følge af varmeophobning
": emissioner af carbonhydrider 
fra brændstofsystemet på et stationært køretøj efter drift (i forholdet C 1 H 2,2 0 ). 
 2.8. "Krumtaphus
": rum i og uden på motoren, som er forbundet med oliepumpen ved 
indvendige og udvendige kanaler, hvorigennem gasser og dampe kan undslippe. 
 2.9. "Koldstartanordning
": en anordning, som midlertidigt giver en federe 
brændstof/luft-blanding i motoren og derved letter start af motoren. 
 2.10. "Starthjælpemiddel
": en anordning, som bidrager til motorstart uden at berige 
luft/brændstoflbandingen, f.eks. gløderør, ændret indsprøjtningstiming osv. 
 
2.11. "Slagvolumen ": 
 
2.11.1.  for cylindermotorer med frem- og tilbagegående stempler, den nominelle 
slagvolumen 
 2.11.2.  for drejestempelmotorer (Wankelmotorer), det dobbelte af den nominelle 
slagvolumen for et forbrændingskammer pr. stempel. 
 2.12. "Forureningsbegrænsende udstyr
": de dele på et køretøj, der styrer og/eller 
begrænser udstødnings- og fordampningsemissionen. 
 2.13. "Egendiagnosesystem
": et fejlfindingssystem med henblik på emissionskontrol, 
som er monteret i køretøjet, og som er i stand til at finde det sandsynlige fejlsted ved hjælp af fejlkoder i en computers hukommelse. 
 2.14. "Afprøvning af ibrugtagne køretøjer
": prøvning og vurdering af overensstemmelse, 
der udføres i henhold til punkt 8.2.1 i dette regulativ. 
 2.15. "Forsvarligt vedligeholdt og benyttet
": at et prøvningskøretøj opfylder kriterierne 
for godkendelse af et udvalgt køretøj i punkt 2 i tillæg 3 til dette regulativ. 
 2.16. "Manipulationsanordning
": ethvert konstruktionselement, som registrerer 
temperatur, køretøjets hastighed, motorens omdrejningstal, det gear, der køres i, vakuum i indsugningsmanifolden eller enhver anden parameter med henblik på at 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/241
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 9  
 
aktivere, modulere, forsinke eller deaktivere en del af emissionskontrolsystemet, og som derved reducerer dets effektivitet under betingelser, som man med rimelighed kan forvente at komme ud for under køretøjets normale drift og brug. Et sådant konstruktionselement betragtes ikke som en manipulationsanordning, såfremt 
 2.16.1. anordningen er nødvendig for at beskytte motoren mod skade eller uheld samt for, 
at køretøjet kan fungere sikkert, eller 
 2.16.2. anordningen ikke fungerer ud over startfasen, eller  2.16.3. betingelserne i det væsentlige omfattes af type I- eller type VI-
prøvningsprocedurerne. 
 2.17. "Familie af køretøjer
": en gruppe køretøjstyper, som med henblik på bilag 12 
identificeres ved et stamkøretøj. 
 2.18. "Motorens brændstofkrav
": den brændstoftype, som normalt anvendes af motoren: 
 
- benzin - LPG (flydende gas) - NG (naturgas) - enten benzin eller LPG - enten benzin eller NG - dieselolie. 
 2.19. "Godkendelse af et køretøj
": godkendelse af en køretøjstype med hensyn til 
begrænsningen af følgende forhold: 2/ 
 2.19.1. Begrænsning af køretøjets udstødningsemissioner, fordampningsemissioner, 
emissionen af krumtaphusgasser, holdbarhed af forureningsbegrænsende udstyr, emissionen af koldstartsgasser og egendiagnosesystemer i køretøjer, der anvender blyfri benzin, eller som kan anvende enten blyfri benzin og LPG eller NG (godkendelse B).  
 2.19.2. Begrænsning af emissionenen af forurenende gasser og partikler, holdbarheden af 
forureningsbegrænsende udstyr og egendiagnosesystemer i køretøjer, der anvender dieselolie (godkendelse C). 
 2.19.3. Begrænsning af emissionenen af forurenende gasser og partikler, emissionen af 
krumtaphusgasser, holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr, 
                                                
 
2/ Godkendelse A annuleret. 05-ændringsserien til dette regulativ forbyder anvendelsen af 
blyholdig benzin. L 375/242 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 10  
koldstartsgasser og egendiagnosesystemer i LPG- eller NG-køretøjer (godkendelse C). 
 2.20. "Periodisk regenerende system
": en antiforureningsanordning (f.eks. katalytisk 
konverter, partikelfilter), der kræver en periodisk regenereringsproces for mindre end 4 000 km normal køretøjsdrift. I forbindelse med regenereringscyklussen, tillades overskridelse af emissionsstandarden. Hvis en regenerering af en antiforureningsanordning forekommer mindst én gang pr. type I-prøve, og der allerede er regenereret mindst én gang under køretøjsforberedelsescyklussen, vil det opfattes som et kontinuerligt regenerende system, der ikke kræver en speciel testprocedure. Bilag 13 gælder ikke for kontinuerligt regenerende systemer. 
  På fabrikantens anmodning gælder prøvningsproceduren, som er specifik for 
periodisk regenerende systemer, ikke for en regenereringsanordning, hvis fabrikanten dokumenterer over for godkendelsesmyndigheden, at emissionerne under cyklusser med regenerering, ikke overstiger værdierne i punkt 5.3.1.4 for den pågældende køretøjsklasse efter aftale med den tekniske tjeneste. 
 2.21. "Hybridkøretøjer":
 
 2.21.1. Generel definition af hybridkøretøjer: 
 "Hybridkøretøj
": et køretøj, der til fremdrift er forsynet med mindst to forskellige 
energiomdannere og to forskellige lagrede energikilder (i køretøjet). 
 2.21.2. Definition af hybridelektriske køretøjer: 
 "Hybridelektrisk køretøj
": et køretøj, der til den mekaniske fremdrift bruger energi 
fra begge nedenstående kilder af lagret energi/kraft i køretøjet:  - et brændstof, der forbruges  - en lagringsanordning for elektrisk energi/kraft (f.eks.: batteri, kondensator, 
svinghjul/generator osv.). 
 
2.22. "Monobrændstofkøretøj
": køretøj, der primært er konstrueret med henblik på 
permanent anvendelse af LPG eller NG som brændstof, men som også kan være udstyret med et system med henblik på anvendelse af benzin i nødstilfælde eller udelukkende ved start, og hvis benzintank højst kan rumme 15 liter benzin. 
 
2.23. "Køretøj, der kan skifte mellem to brændstoffer ": køretøj, som noget af tiden kan 
køre på benzin og noget af tiden på enten LPG eller NG. 
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/243
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 11  
 
3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til dens 
udstødningsemissioner, emissionen af krumtaphusgasser, fordampningsemissioner 
og holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr og egendiagnosesystemer indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes befuldmægtigede. 
 3.1.1. Vedrører ansøgningen et egendiagnosesystem, vedlægges også de i punkt 
4.2.11.2.7 i bilag 1 krævede supplerende oplysninger sammen med: 
 3.1.1.1.  en erklæring fra fabrikanten:  3.1.1.1.1. for køretøjer med styret tænding: den procentdel fejltændinger af det samlede antal 
tændinger, som ville medføre, at emissionerne overskrider grænserne i punkt 3.3.2 i bilag 11, hvis den procentdel fejltændinger forekom fra starten af en type I-prøve som beskrevet i punkt 5.3.1 i bilag 4 
 3.1.1.1.2. for køretøjer med kompressionstænding: den procentdel fejltændinger ud af det 
samlede antal tændinger, som kan medføre overophedning af udstødningssystemets katalysator(er), før der indtræder uoprettelig skade 
 3.1.1.2. detaljerede skriftlige oplysninger med fuld beskrivelse af egendiagnosesystemets 
funktionsdata, herunder en liste over samtlige relevante dele af køretøjets emissionsbegrænsningssystem, dvs. følere, aktuatorer og komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet 
 3.1.1.3. beskrivelse af den fejlindikator, hvormed egendiagnosesystemet informerer føreren 
af køretøjet om en fejl 
 
kopier af andre typegodkendelser sammen med data, der er relevante for udvidelse af typegodkendelser  
 3.1.1.4. eventuelt oplysninger om køretøjsfamilien som angivet i bilag 11, tillæg 2.  3.1.2. Til de i punkt 3 i bilag 11 beskrevne prøvninger skal der til den tekniske tjeneste, 
der forestår typegodkendelsesprøvningen, indleveres et køretøj, der er repræsentativt for køretøjstypen eller -familien, og som er udstyret med det egendiagnosesystem, for hvilket der er ansøgt om godkendelse. Finder den tekniske tjeneste, at det indleverede køretøj ikke er fuldt repræsentativt for den køretøjstype eller -familie, der beskrives i bilag 11, tillæg 2, skal der indleveres et andet og om nødvendigt et ekstra køretøj til prøvning i overensstemmelse med punkt 3 i bilag 11. 
 3.2. En model af oplysningsskemaet vedrørende udstødningsemissioner, 
fordampningsemissioner, holdbarhed og egendiagnosesystemet findes i bilag 1. De oplysninger, som er opført under punkt 4.2.11.2.7.6 i bilag 1, skal medtages i L 375/244 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 12  
tillæg 1 "oplysninger vedrørende egendiagnose" til typegodkendelsesattesten i bilag 2. 
 3.2.1. Der forelægges kopier af eventuelle andre typegodkendelser samt relevante data 
med henblik på udvidelse af typegodkendelser og bestemmelse af forringelsesfaktorer. 
 3.3. Med henblik på de i punkt 5 i dette regulativ beskrevne prøvninger afleveres et 
køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, til den tekniske tjeneste, der foretager godkendelsesafprøvningen.  
 4.  GODKENDELSE  4.1. Hvis den køretøjstype, der søges godkendt efter denne ændring, opfylder 
forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype. 
 4.2. Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type.   
Dette nummers første to cifre angiver den ændringsserie, i henhold til hvilken godkendelsen blev udstedt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det 
samme nummer til en anden køretøjstype. 
 
4.3. En meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller afvisning af godkendelse af en 
køretøjstype i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. 
 4.3.1. Hvis der foretages ændringer i denne tekst, f.eks. hvis der fastsættes nye 
grænseværdier, skal de kontraherende parter informeres om, hvilke allerede godkendte køretøjstyper overholder de nye bestemmelser. 
 4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter 
dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende: 
 4.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet ”E” efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, 
som har meddelt godkendelse; 
3/ 
                                                 
31 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 
for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/245
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 13  
 
 
4.4.2. nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet "R", en streg og 
godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 4.4.1. 
 4.4.3. Godkendelsesmærket skal dog indeholde et yderligere tegn efter bogstavet "R", 
som har til formål at angive, i henhold til hvilke emissionsgrænseværdier godkendelsen er blevet udstedt. For de godkendelser, der udstedes for overensstemmelse med grænseværdierne for type I-prøven, som er angivet i række A i tabellen i punkt 5.3.1.4.1 i dette regulativ, skal bogstavet "R" være efterfulgt af romertallet "I". For de godkendelser, der udstedes for overensstemmelse med grænseværdierne for type I-prøven, som er angivet i række B i tabellen i punkt 5.3.1.4.1 i dette regulativ, skal bogstavet "R" være efterfulgt af romertallet "II".  
 4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere 
andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. 
 4.6. Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.  4.7. Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets 
fabrikationsplade. 
 4.8. Bilag 3 til dette regulativ giver eksempler på godkendelsesmærkets udformning.  5.  FORSKRIFTER OG PRØVNINGER  
                                                                                                                                                              
 
Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for 
Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.  L 375/246 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 14  
Vigtigt: Som et alternativ til kravene i dette punkt kan køretøjsfabrikanter, hvis årlige verdensproduktion udgør mindre end 10 000 enheder, opnå godkendelse på grundlag af de tilsvarende tekniske krav i The California Code of Regulations, Title 13, Paragraphs 1960, 1(f) (2) eller (g) (1) og (g) (2), 1960.1 (p), der gælder for køretøjer fra modelåret 1996 eller senere, 1968.1, 1976 og 1975, der gælder for lette køretøjer fra modelåret 1995 eller senere, som offentliggjort af Barclay's Publishing. 
 5.1.  Generelt
  
 5.1.1. Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende stoffer, skal være 
udformet, konstrueret og anbragt således, at køretøjet under normale driftsforhold og uanset eventuelle vibrationer opfylder forskrifterne i dette regulativ. 
 5.1.2. De tekniske forholdsregler, fabrikanten træffer, skal sikre, at udstødnings- og 
fordampningsemissionerne i henhold til dette regulativ begrænses effektivt i hele køretøjets normale levetid og under normale driftsforhold. Heri indgår, at slanger, slangestudse og slangeforbindelser, der anvendes i de emissionsbegrænsende systemer, skal være sikre og udført i overensstemmelse med den oprindelige konstruktions hensigt. For udstødningsemissioners vedkommende anses disse bestemmelser for at være overholdt, hvis forskrifterne i henholdsvis punkt 5.3.1.4 
og 8.2.3.1 er opfyldt. For fordampningsemissioners vedkommende anses disse 
bestemmelser for at være overholdt, hvis forskrifterne i henholdsvis punkt 5.3.1.4 og 8.2.3.1 er opfyldt. 
 5.1.2.1. Brug af en manipulationsanordning er forbudt.  5.1.3.  Benzintankenes påfyldningsåbninger:  5.1.3.1. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5.1.3.2 skal brændstoftankens 
påfyldningsåbning være udformet således, at det ikke er muligt at påfylde brændstof fra en benzinstander, hvis betjeningspistols mundstykke har en udvendig diameter på 23,6 mm eller derover. 
 5.1.3.2. Punkt 5.1.3.1 finder ikke anvendelse på et køretøj, for hvilket begge nedenstående 
betingelser er opfyldt: 
 5.1.3.2.1. køretøjet er udformet og konstrueret således, at intet udstyr til begrænsning af 
emissionen af luftforurenende gasser beskadiges af blyholdig benzin, og 
 5.1.3.2.2. køretøjet er på iøjnefaldende, let læselig og uudslettelig måde mærket med det i 
ISO 2575:1982 specificerede symbol for blyfri benzin på et sted, der er umiddelbart synligt for en person, der fylder brændstof på brændstoftanken. Yderligere mærkning er tilladt. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/247
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 15  
 
5.1.4. Der skal træffes foranstaltninger til at undgå for stor fordampningsemission samt 
brændstofudslip på grund af manglende tankdæksel. 
 
Det kan ske på en af følgende måder: 
 
5.1.4.1. et fastsiddende tankdæksel med automatisk åbning og lukning  5.1.4.2. konstruktionsmæssige begrænsninger, der forhindrer stor fordampningsemission, 
selv om tankdækslet mangler 
 5.1.4.3.  andre foranstaltninger med samme virkning, f.eks. men ikke udelukkende 
tankdæksel fastgjort med strip eller kæde eller et tankdæksel, hvortil der anvendes samme nøgle som til køretøjets tænding. I sidstnævnte fald må nøglen kun kunne fjernes fra tankdækslet, når dette er i låst position. 
 5.1.5. Bestemmelser vedrørende det elektroniske systems sikkerhed  5.1.5.1. Køretøjer med computerstyret emissionskontrol skal være således indrettet, at de 
afholder fra ændringer bortset fra de af fabrikanten tilladte. Fabrikanten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligehold eller reparation af køretøjet. Der må ikke kunne ændres i omprogrammerbare edb-koder eller driftsparametre, som skal være mindst lige så godt beskyttet som anført i ISO DIS 15031-7 fra oktober 1998 (SAE J2186 fra oktober 1996). Det forudsættes, at dataudvekslingen finder sted ved hjælp af de protokoller og datastik, der er foreskrevet i punkt 6.5 i bilag II, tillæg 1. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer. 
 5.1.5.2. Edb-kodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af 
specialværktøj og -procedurer (f.eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger). 
 5.1.5.3. For mekaniske brændstofindsprøjtningspumper på motorer med 
kompressionstænding skal fabrikanten træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod ændring af indstillingen af den maksimale brændstofafgivelse under driften. 
 5.1.5.4. Fabrikanten kan anmode den godkendende myndighed om undtagelse fra et af 
disse krav for køretøjer, for hvilke sikring kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den godkendende myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse og det forventede salgstal for køretøjet. L 375/248 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 16   5.1.5.5. Fabrikanter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f.eks. 
elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM) skal forhindre uautoriseret omprogrammering. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Metoder, der giver en passende beskyttelse mod indgreb fra uvedkommende, godkendes af myndigheden. 
 5.1.6. Det skal være muligt at foretage teknisk kontrol af køretøjet for at bestemme, 
hvordan det klarer sig i forhold til de data, der blev registreret i henhold til punkt 5.3.7 i dette regulativ. Hvis denne tekniske kontrol kræver en særlig procedure, skal dette være beskrevet i servicehåndbogen (eller tilsvarende). Denne særlige procedure må ikke kræve anvendelse af særligt udstyr andet end det, der følger med køretøjet. 
 5.2. Prøvningsmetode
 
 
I tabel I er vist de forskellige muligheder for typegodkendelse af et køretøj. 
 5.2.1. Køretøjer med styret tænding og hybridelektriske køretøjer med styret tænding skal 
underkastes følgende prøvninger: 
 
type I (kontrol af de gennemsnitlige udstødningsemissioner efter koldstart) 
 
type II (CO-emission i tomgang) 
 
type III (emissioner af krumtaphusgasser) 
 
type IV (fordampningsemissioner) 
 
type V (det forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed) 
 
type VI (kontrol af de gennemsnitlige CO/HC-emissioner efter koldstart ved lav omgivende temperatur) 
 
prøvning af egendiagnosesystemet. 
 
5.2.2. Køretøjer med styret tænding og hybridelektriske køretøjer med styret tænding, der 
anvender LPG eller NG som brændstof (ét eller begge), skal underkastes følgende prøvninger (i overensstemmelse med tabel 1): 
  type I (kontrol af de gennemsnitlige udstødningsemissioner efter koldstart)   Type II (CO-emissionen i tomgang)  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/249
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 17  
 
 type III (emissioner af krumtaphusgasser) 
  Type IV (fordampningsemission), når det er relevant   type V (det forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed)   Type VI (kontrol af de gennemsnitlige CO/HV-emissioner efter koldstart ved 
lav lufttemperatur), når dette er relevant 
  Prøvning af egendiagnosesystemet, når det er relevant.  5.2.3. Køretøjer med kompressionstænding og hybridelektriske køretøjer med 
kompressionstænding skal underkastes følgende prøvninger:  
 
type I (kontrol af de gennemsnitlige udstødningsemissioner efter koldstart)  type V (det forureningsbegrænsende udstryrs holdbarhed)  prøvning af egendiagnosesystemer, når det er relevant. L 375/250 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 18   
Tabel 1
 
 
De forskellige muligheder for typegodkendelse og udvidelse af typegodkendelse 
 
 
Type-
godkendel ses -
prøvnin g  Køretøje r med st yre t tæ ndin g i  klas se M og N  Køretøje r med 
ko mpress ions tæ ndin g i 
klas se M 1  og N 1 
 Benzindrevet køretøj  Køretøj  til to brændstoffer  Køretøj  til ét brændstof   
Type I  Ja 
(total mas se 
≤  3,5 t)  Ja 
(prøves med begge 
brændstof t yper) 
(total mas se ≤  3,5 t)  Ja 
(total mas se 
≤  3,5 t)  Ja 
(total mas se 
 ≤  3,5  t)  
Type II  Ja Ja 
(prøves med begge 
brændstof t yper)  Ja - 
Type III  Ja Ja 
(prøves ku n med benzi n)  Ja - 
Type IV  Ja 
(total mas se 
≤  3,5 t)  Ja 
(prøves ku n med benzi n) 
(total mas se ≤  3,5 t)  - - 
Type V  Ja 
(total mas se 
≤  3,5 t)  Ja 
(prøves ku n med benzi n) 
(total mas se ≤  3,5 t)  Ja 
(total mas se 
 ≤  3,5  t)  Ja 
(total mas se 
≤  3,5 t)  
Type VI  Ja 
(total mas se 
≤  3,5 t)  Ja 
(total mas se ≤  3,5 t) 
(prøves ku n med benzi n)  - - 
Udvidelse  Punk t 7  Punk t 7  Punk t 7  Punk t 7, 
M 2  og N 2  med 
reference m as se 
≤  2 8 40 kg  
Egendia gnose  Ja, i 
overens ste m m e lse 
m ed pun kt 11.1.5.1. 1 
eller 11.1. 5.3.  Ja, i overensste m m e lse m ed 
pun kt 11.1.5.1 .2 eller 
11.1. 5.3.  Ja, i overensste m m e lse 
m ed pun kt 11.1.5.1. 2 
eller 11.1. 5.3.  Ja, i overensste m m e lse 
m ed pun kt 11.1.5.2. 1 
eller 11.1. 5.2. 2 eller 
11.1. 5.2. 3 eller 1 1.1. 5.3.
 
5.3.  Beskrivelse af prøvninger  
 5.3.1.  Type I-prøve (simulering af de gennemsnitlige udstødningsemissioner efter 
koldstart). 
 5.3.1.1. Figur 1 er et rutediagram for type I-prøven. Denne prøvning udføres på alle de i 
punkt 1 anførte køretøjer med en totalmasse, der ikke overstiger 3,5 tons. 
 5.3.1.2. Køretøjet anbringes på et chassisdynamometer forsynet med belastnings- og 
inertisimuleringsudstyr. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/251
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 19  
 
5.3.1.2.1. Der gennemføres en prøvning uden afbrydelse med en samlet varighed på 19 
minutter og 40 sekunder bestående af to dele, del 1 og del 2. Med fabrikantens 
samtykke kan der indføres en kort afbrydelse af prøvningsforløbet på højst 20 sekunder mellem afslutningen af del 1 og begyndelsen af del 2 for at gøre det muligt at justere prøvningsapparaturet. 
 5.3.1.2.1.1. LPG- eller NG-køretøjer skal ved en type I-prøve afprøves for variationer i 
sammensætningen af LPG hhv. NG som foreskrevet i bilag 12. Køretøjer, som kan anvende enten benzin eller LPG/NG som brændstof, skal afprøves på begge brændstoffer, hvorunder der ved anvendelse af LPG eller NG afprøves for variationer i sammensætningen af LPG hhv. NG som foreskrevet i bilag 12. 
 5.3.1.2.1.2. Uanset kravet i punkt 5.3.1.2.1.1 ovenfor vil køretøjer, som kan anvende både benzin 
og gasformigt brændstof, men hvis benzinsystem kun er monteret til anvendelse i nødstilfælde eller til start, og hvis benzintank rummer højst 15 liter, ved type I-prøven blive regnet for køretøjer, som udelukkende kan anvende gasformigt brændstof. 
 5.3.1.2.2. Prøvningens del 1 består af fire elementære prøvningscyklusser for kørsel i 
byområder. Hver cyklus omfatter 15 faser (tomgang, acceleration, konstant hastighed, deceleration osv.). 
 5.3.1.2.3. Prøvningens del 2 består af én prøvningscyklus for kørsel uden for byområder. 
Denne cyklus omfatter 13 faser (tomgang, acceleration, konstant hastighed, deceleration osv.). 
 5.3.1.2.4. Under prøvningen bliver udstødningsgassen fortyndet, og der opsamles en 
proportional prøvning i en eller flere sække. Det afprøvede køretøjs udstødningsgas bliver fortyndet, der udtages prøver, som analyseres efter den nedenfor beskrevne metode, og det samlede volumen af den fortyndede udstødningsgas måles. Både emissionerne af carbonmonoxid, carbonhydrid og nitrogenoxid og emissionerne af forurenende partikler fra køretøjer med kompressionstænding registreres. 
 5.3.1.3. Prøvningen udføres efter den i bilag 4 beskrevne fremgangsmåde. De metoder, der 
benyttes til indsamling og analyse af gasserne samt til fjernelse og vejning af partiklerne, skal være de foreskrevne. 
 5.3.1.4. Med forbehold af forskrifterne i punkt 5.3.1.5 gentages prøvningen tre gange. 
Resultaterne skal multipliceres med de i punkt 5.3.6 anførte relevante forringelsesfaktorer og, når det drejer sig om periodisk regenerende systemer som defineret i punkt 2.20, multipliceres resultaterne også med faktorerne K
i fra bilag 13. 
De masser af gasemissioner og, i tilfælde af køretøjer med kompressionstænding, den masse af partikler, der herved fås i hver enkelt prøvning, skal være mindre end de i tabellen nedenfor anførte værdier: L 375/252 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 20  
Grænseværdier
 
 
 
Masse af 
c a r b on mo no x i d  
(Co)  
Masse af 
carbo nhy drid 
(HC)  
Masse af 
nitrog en oxid er 
(NOx) 
 Ko mbi ner et masse 
af carbo n hydrid er 
og nitrog en oxid er 
(HC + N O x ) Partikelm asse 
(1)  
(PM)  Ref ere ncem asse 
(RW) 
 
(kg) 
L 1 
(g/km) L 2 
(g/km) L 3  
(g/km) L 2  + L 3  
(g/km) L 4  
(g/km) 
KL AS SE  Grup p
e  Be nzin  Diesel Be nzin Diesel Be nzin Diesel Be nzin Diesel Diesel 
M(2) - Alle 2,3  
0,6 4  
0,2 0  
-  
0,1 5  
0,5 0  
-  
0,5 6  
0,0 5 
I RW #  1 3 05  
2,3  
0,6 4  
0,2 0  
-  
0,1 5  
0,5 0  
-  
0,5 6  
0,0 5 
II 1 3 05 < R W #  1 7 60  
4,1 7  
0,8 0  
0,2 5  
-  
0,1 8  
0,6 5  
-  
0,7 2  
0,0 7 A  ( 2 000 )  
N 1(3) 
III  
1 7 60 < R W   
5,2 2  
0,9 5  
0,2 9  
-  
0,2 1  
0,7 8  
-  
0,8 6  
0,1 0 
M(2) -  
 Alle  
1,0  
0,5 0  
0,1 0  
-  
0,0 8  
0,2 5  
-  
0,3 0  
0,0 25 
I  
RW #  1 3 05  
1,0  
0,5 0  
0,1 0  
-  
0,0 8  
0,2 5  
-  
0,3 0  
0,0 25 
II  
1 3 05 < R W #  1 7 60  
1,8 1  
0,6 3  
0,1 3  
-  
0,1 0  
0,3 3  
-  
0,3 9  
0,0 4 B ( 20 05 )  
 
N 1(3) 
III  
1 7 60 < R W   
2,2 7  
0,7 4  
0,1 6  
-  
0,1 1  
0,3 9  
-  
0,4 6  
0,0 6 
 
 
(1) For motorer med kompressionstænding (2) Undtagen køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg. (3) Samt de klasse M-køretøjer, der er omhandlet i fodnote 2.  5.3.1.4.1. Uanset bestemmelserne i punkt 5.3.1.4 kan den ene af de tre således opnåede 
masser for hver enkelt forurenende stof eller kombination af forurenende stoffer 
overstige den foreskrevne grænseværdi, dog med højst 10 %, forudsat at det 
aritmetiske gennemsnit af de tre resultater ligger under den foreskrevne grænseværdi. Når de foreskrevne grænser overstiges for flere end ét forurenende stof, er det uden betydning, om dette finder sted ved samme prøvning eller i forskellige prøvninger. 
 5.3.1.4.2. Når prøvningerne udføres med gasformige brændstoffer, skal den resulterende 
masse af gasformige emissioner være under grænsen for benzindrevne køretøjer i ovenstående tabel. 
 5.3.1.5. Antallet af de i punkt 5.3.1.4 foreskrevne prøvninger nedsættes på de nedenfor 
definerede betingelser, hvor V
1 er resultatet af den første prøvning og V 2 resultatet 
af den anden prøvning for hvert forurenende stof eller for den kombinerede emission af to forurenende stoffer, der er genstand for begrænsning. 
 5.3.1.5.1. Der udføres kun én prøvning, såfremt resultatet for hvert forurenende stof eller for 
den kombinerede emission af to forurenende stoffer, der er genstand for 
begrænsning, er mindre end eller lig med 0,70 L (dvs. V1 # 0,70 L). 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/253
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 21  
 
5.3.1.5.2. Såfremt kravet i punkt 5.3.1.5.1 ikke opfyldes, udføres der kun to prøvninger, hvis 
følgende krav er opfyldt for hvert forurenende stof eller for den kombinerede 
emission af to forurenende stoffer, der er genstand for begrænsning: 
  
V
1 # 0,85 L og V 1 + V 2 # 1,70 L og V 2 # L 
 5.3.2.  Type II-prøve (CO-emissionen i tomgang)  5.3.2.1.  Denne prøvning udføres på alle køretøjer med styret tænding og en totalmasse over 
3,5 tons.  
 5.3.2.1.1. Køretøjer, som kan anvende enten benzin eller LPG/NG som brændstof, skal i type 
II-prøven afprøves på begge brændstoffer. 
 
5.3.2.1.2. Uanset kravet i punkt 5.3.2.1.1 vil køretøjer, som kan anvende både benzin og 
gasformige brændstoffer, men hvis benzinsystem kun er monteret til anvendelse i 
nødstilfælde eller til start, og hvis benzintank rummer højst 15 liter, ved type II-prøven blive regnet for køretøjer, som udelukkende kan anvende gasformigt brændstof. 
 5.3.2.2. Ved prøvning i overensstemmelse med bilag 5 må volumenmængden af 
carbonmonoxid i den udstødningsgas, der udsendes i tomgang, ikke overstige 3,5 % ved den af fabrikanten foreskrevne indstilling og 4,5 % inden for de i nævnte bilag specificerede indstillingsmuligheder. 
 5.3.3. Type III-prøve (kontrol af emissionen af krumtaphusgasser)  5.3.3.1. Denne prøvning udføres på alle de i punkt 1 anførte køretøjer, dog med undtagelse 
af køretøjer med kompressionstænding. 
 5.3.3.1.1. Køretøjer, som kan anvende enten benzin eller LPG/NG som brændstof, afprøves i 
type III-prøven alene på benzin. 
 5.3.3.1.2. Uanset kravet i punkt 5.3.3.1.1 vil køretøjer, som kan anvende både benzin og 
gasformigt brændstof, men hvis benzinsystem kun er monteret til anvendelse i nødstilfælde eller til start, og hvis benzintank rummer højst 15 liter, ved type III-prøven blive regnet for køretøjer, som udelukkende kan anvende gasformigt brændstof. L 375/254 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 22  
Figur 1
 
 
Rutediagram for type I typegodkendelse 
(jf. punkt 5.3.1) 
  
               
 
                       
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/255
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 23  
 
[Text for insertion in figure 1. Decimal points to be replaced by decimal commas] 
 
One test En prøvning 
yes ja 
granted godkendt 
Two tests To prøvninger 
and og 
or eller 
Three tests Tre prøvninger 
refused afvist 
 
 5.3.3.2. Ved afprøvning i overensstemmelse med bilag 6 må krumtaphusets 
ventilationssystem ikke muliggøre emission af krumtaphusgasser til atmosfæren. 
 5.3.4. Type IV-prøve (bestemmelse af fordampningsemissioner)  5.3.4.1. Denne prøvning skal foretages på alle køretøjer, hvortil der henvises i punkt 1, med 
undtagelse af køretøjer med kompressionstænding, LPG- eller NG-køretøjer og køretøjer med en totalmasse over 3 500 kg. 
 5.3.4.1.1. LPG- eller NG-køretøjer afprøves i type IV-prøven alene på benzin.  5.3.4.2. Ved afprøvning i overensstemmelse med bilag 7 må fordampningsemissionerne 
ikke overstige 2 g/prøvning. 
 5.3.5. Type VI-prøve (kontrol af de gennemsnitlige CO-/HC-udstødningsemissioner efter 
koldstart ved lav omgivende temperatur). 
 5.3.5.1. Denne prøvning udføres på alle køretøjer i klasse M
1 og klasse N 1 (gruppe I) med 
styret tænding, bortset fra køretøjer, der er beregnet til befordring af over seks personer, og køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg. 
 5.3.5.1.1. Køretøjet anbringes på et chassisdynamometer, der er udstyret med midler til 
belastnings- og inertisimulering. 
 5.3.5.1.2. Prøvningen består af de fire elementære kørecyklusser for kørsel i byområder i del 
1 af type I-prøven. Del 1-prøven er beskrevet i bilag 4, tillæg 1, og afbildet i figur 1/1, 1/2 og 1/3 i tillægget. Lavtemperaturprøvningen, der i alt varer 780 sek., udføres uden afbrydelse og begynder, når motoren trækker. 
 5.3.5.1.3. Lavtemperaturprøvningen skal udføres ved en omgivende prøvningstemperatur på 
266 K (-7°C). Inden prøvningen udføres, konditioneres prøvningskøretøjerne på en L 375/256 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 24  
ensartet måde for at sikre, at prøvningsresultaterne er reproducerbare. Konditionering og øvrige prøvningsprocedurer udføres som beskrevet i bilag 8. 
 5.3.5.1.4. Under prøvningen fortyndes udstødningsgasserne, og der opsamles en 
forholdsmæssig prøve. Det prøvede køretøjs udstødningsgasser fortyndes, og der udtages prøver heraf, som analyseres efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i bilag 8, og den samlede volume af den fortyndede udstødningsgas måles. Den fortyndede udstødningsgas analyseres for carbonmonoxid og carbonhydrider. 
 5.3.5.2. Med forbehold af forskrifterne i 5.3.5.2.2 og 5.3.5.3 udføres prøvningen tre gange. 
Den resulterende masse af CO- og HC-emissionen skal være mindre end grænseværdierne i nedenstående tabel:  
 
Prøvnin gs -
te mperatur  Carbon mo noxid L1 
(g/k m )  Carbonh ydrid L2 
(g/k m )  
266 K (-7 °C)  15 1,8 
 
 5.3.5.2.1. Uanset forskrifterne i 5.3.5.2 må højst et af de tre opnåede resultater for hvert 
forurenende stof overskride den foreskrevne grænseværdi med mere end 10 %, forudsat det aritmetiske gennemsnit af de tre resultater ligger under den foreskrevne grænseværdi. Når de foreskrevne grænser overstiges for flere end ét forurenende stof, er det uden betydning, om dette finder sted ved samme prøvning eller i forskellige prøvninger. 
 5.3.5.2.2. Antallet af de under punkt 5.3.5.2 foreskrevne prøvninger kan på fabrikantens 
anmodning øges til 10, såfremt det aritmetiske gennemsnit af de første tre resultater ligger under 110 % af grænseværdien. I så tilfælde stilles der efter prøvningen kun krav om, at det aritmetiske gennemsnit af alle ti resultater ligger under grænseværdien. 
 5.3.5.3. Antallet af de i punkt 5.3.5.2 foreskrevne prøvninger kan nedsættes i 
overensstemmelse med punkt 5.3.5.3.1 og 5.3.5.3.2. 
 5.3.5.3.1. Der udføres kun en prøvning, såfremt resultatet for hvert forurenende stof i den 
første prøvning er mindre end eller lig med 0,70 L. 
 5.3.5.3.2. Såfremt kravet i punkt 5.3.5.3.1 ikke opfyldes, udføres der kun to prøvninger, hvis 
resultatet af første prøvning for hvert forurenende stof er mindre end eller lig med 0,85 L, og summen af de første to resultater er mindre end eller lig med 1,70 L, og resultatet af den anden prøvning er mindre end eller lig med L. 
 
(V1 ≤ 0,85 L og V1 + V2 ≤ 1,70 L og V2 ≤ L). 
 5.3.6. Type V-prøve (holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/257
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 25  
 
 
5.3.6.1. Denne prøvning udføres på alle de i punkt 1 anførte køretøjer, som underkastes 
prøvningen i punkt 5.3.1. Prøvningen udgør en holdbarhedskontrol ved 80 000 km kørt efter programmet beskrevet i bilag 9 på bane, vej eller på chassisdynamometer. 
 5.3.6.1.1. Køretøjer, som kan anvende enten benzin eller LPG/NG som brændstof, afprøves i 
type V-prøven alene på benzin. I så fald skal forringelsesfaktoren, der blev konstateret med blyfri benzin, også anvendes for LPG eller NG. 
 5.3.6.2. Uanset bestemmelserne i punkt 5.3.6.1 kan fabrikanten vælge at benytte de i 
nedenstående tabel anførte forringelsesfaktorer i stedet for prøvning i henhold til punkt 5.3.6.1: 
 
 
Motorkategor i   
Forringe lsesfaktorer  
Forureningsstof  CO HC NO x HC + NO x(1 ) Partikler  
Sty r et tæn ding  1,2 1,2 1,2 - - 
Kompressionstænd ing  1,1 - 1 1 1,2 
 
  (1)  For køretøjer med kompressionstænding.  
Efter anmodning fra fabrikanten kan den tekniske tjeneste udføre type I-prøven før afslutning af type V-prøven ved brug af forringelsesfaktorerne i tabellen ovenfor. Efter afslutning af type V-prøven kan den tekniske tjeneste derefter ændre de i henhold til bilag 2 registrerede typegodkendelsesresultater ved at udskifte forringelsesfaktorerne i tabellen ovenfor med de forringelsesfaktorer, der måles ved type V-prøven. 
 5.3.6.3. Forringelsesfaktorerne beregnes efter en af fremgangsmåderne i punkt 5.3.6.1 eller 
på grundlag af værdierne i tabellen i punkt 5.3.6.2. Faktorerne benyttes til at konstatere, om der foreligger overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.3.1.4 og 8.2.3.1. 
 5.3.7. Emissionsdata til brug for periodisk syn  5.3.7.1. Dette krav gælder for køretøjer med styret tænding, for hvilke der søges om 
godkendelse efter denne ændring. 
 5.3.7.2. Ved afprøvning i overensstemmelse med bilag 5 (type II-prøve) i normal tomgang 
registreres 
 
a) volumenmængden af carbonmonoxid i udstødningsgassen 
 
b) motorhastigheden under prøvningen, herunder eventuelle tolerancer. L 375/258 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 26   
5.3.7.3.  Ved afprøvning i høj tomgangshastighed (dvs. > 2 000 min -1) registreres 
 
a) volumenmængden af carbonmonoxid i udstødningsgassen 
 
b)  lambda-værdien (*) 
 
c)  motorhastigheden under prøvningen, herunder eventuelle tolerancer. 
 
(*) Lamda-værdien beregnes med følgende forenklede Brettschneider-
ligning: 
 
 
 
 
 hvor: 
   [ ] =  Koncentration i volumenprocent    K1 =  Omregningsfaktor fra NDIR-måling til FID-måling (oplyses af 
måleudstyrsfabrikanten) 
  H
cv =  Atomforholdet mellem hydrogen og kulstof 
   - for benzin 1,73   - for LPG 2,53   - for NG 4,0 
 
 O cv =  Atomforholdet mellem oxygen og kulstof 
 - for benzin 0,02  - for LPG 0,0  - for NG 0,0  5.3.7.4. Motorolietemperaturen på prøvningstidspunktet måles og registreres  5.3.7.5.  Tabellen i punkt 17 i bilag 2 skal udfyldes.  5.3.7.6. Fabrikanten bekræfter nøjagtigheden af den lambda-værdi, der blev registreret ved 
typegodkendelsen i punkt 5.3.7.3 som værende repræsentativ for et typisk 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/259
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 27  
 
seriekøretøj inden for 24 måneder fra den dato, hvor den tekniske tjeneste meddelte typegodkendelsen. Der foretages en vurdering på grundlag af syn og undersøgelser af seriekøretøjer. 
 
5.3.8.  egendiagnosesystemprøvning  
Målingerne gennemføres på alle de køretøjer, som er beskrevet i punkt 1. Prøvningsproceduren i punkt 3 i bilag 11 skal følges. 
 6.  ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN   6.1. Alle ændringer af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der 
har godkendt køretøjstypen. Den pågældende tjeneste kan da enten: 
 6.1.1. vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at 
køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller 
 6.1.2. anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der har 
ansvaret for prøvningen. 
 6.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om 
ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. 
 6.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et 
fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. 
 7.  UDVIDELSE AF GODKENDELSEN  
I tilfælde af ændringer af typegodkendelsen i henhold til dette regulativ finder følgende særlige bestemmelser om nødvendigt anvendelse: 
 
7.1.  Udvidelser i relation til udstødningsemissioner
 
(type I-, type II- og type VI-prøver). 
 7.1.1.  Køretøjstyper med afvigende referencemasse  7.1.1.1. Godkendelser, som er meddelt en køretøjstype, kan udelukkende udvides til 
køretøjstyper med en referencemasse, der kræver brug af de to umiddelbart følgende højere inertiækvivalenter eller lavere inertiækvivalent. 
 L 375/260 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 28  7.1.1.2. For de køretøjer i klasse N
1 og de køretøjer i klasse M, der henvises til i punkt 
5.3.1.4, fodnote 2, gælder, at såfremt referencemassen for den køretøjstype, for hvilken der anmodes om udvidelse, kræver brug af en lavere inertiækvivalent end den, der benyttes til den allerede godkendte køretøjstype, meddeles udvidelse af godkendelse, såfremt massen af de forurenende stoffer fra det køretøj, der allerede er godkendt, ligger inden for de grænseværdier, der foreskrives for det køretøj, for hvilket der anmodes om udvidelse af godkendelse. 
 7.1.2.  Køretøjstyper med afvigende totalt gearudvekslingsforhold  
Godkendelse af en køretøjstype kan på følgende betingelser udvides til at omfatte køretøjstyper, som kun afviger fra den godkendte type med hensyn til det totale gearudvekslingsforhold: 
 7.1.2.1. For hvert udvekslingsforhold, der anvendes i type I- og type VI-prøver, bestemmes 
forholdet 
 
 
 
hvor V 1 og V 2 ved en motorhastighed på 1 000 min-1 er henholdvis den godkendte 
køretøjstypes motoromdrejningshastighed og motoromdrejningshastigheden af den køretøjstype, for hvilken der anmodes om udvidelse af godkendelse. 
 7.1.2.2.  Hvis E ≤ 8 % for hver udveksling, skal udvidelsen indrømmes uden gentagelse af 
type I- og type VI-prøverne. 
 7.1.2.3.  Hvis E > 8 % for mindst én udveksling, og E ± 13 % for hver udveksling, skal type 
I- og type VI-prøverne gentages, men de kan udføres på et laboratorium efter fabrikantens valg under forudsætning af den tekniske tjenestes godkendelse. Prøvningsrapporten sendes til den tekniske tjeneste, der foretager typegodkendelsesafprøvningen. 
 7.1.3.  Køretøjstyper med afvigende referencemasse og afvigende totalt 
gearudvekslingsforhold 
 
Godkendelse af en køretøjstype kan udvides til at omfatte køretøjstyper, som kun afviger fra den godkendte type med hensyn til referencemasse og totalt gearudvekslingsforhold, forudsat at alle de i punkt 7.1.1 og 7.1.2 foreskrevne betingelser er opfyldt. 
 7.1.4.  Vigtigt
: En godkendelse af en køretøjstype i overensstemmelse med punkt 7.1.1 til 
7.1.3 kan ikke udvides til at omfatte andre køretøjstyper. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/261
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 29  
 
 
7.2.  Fordampningsemissioner
 (type IV-prøve) 
  7.2.1. Godkendelse af en køretøjstype forsynet med et system til begrænsning af 
fordampningsemissioner kan udvides på følgende betingelser: 
 7.2.1.1. Det grundlæggende brændstof/luft-blandingsprincip (f.eks. singlepoint-
indsprøjtning, karburator) skal være det samme. 
 7.2.1.2. Brændstoftankens form samt brændstoftankens og brændstofrørenes materiale skal 
være identiske. Det værste tilfælde med hensyn til brændstofrørenes tværsnit og omtrentlige længde skal prøves. Spørgsmålet om, hvorvidt det kan accepteres, at damp/væske-separatorerne ikke er identiske, afgøres af den tekniske tjeneste, der foretager typegodkendelsesafprøvningen. Brændstoftankens rumindhold må højst afvige med ± 10 %. Tankudluftningsventilen skal indstilles på samme måde. 
 7.2.1.3. Metoden til opbevaring af brændstofdamp skal være identisk, dvs. udskillerens 
form og volumen, opbevaringsmediet, luftfiltret (hvis anvendt til begrænsning af fordampningsemissionen) osv. 
 7.2.1.4. Svømmerhusets brændstofvolumen må højst afvige med ± 10 milliliter.  7.2.1.5. Metoden til udluftning af den ophobede damp skal være identisk (f.eks. 
luftgennemstrømning, startpunkt eller udluftet volumen i løbet af en prøvningscyklus). 
 7.2.1.6. Metoden til aflukning og udluftning af brændstofmåleren skal være identisk.  7.2.2. Yderligere bemærkninger:  
i)  forskellig motorstørrelse er tilladt 
 
ii)  forskellig motoreffekt er tilladt 
 
iii) automatiske og manuelle gearkasser samt to- og fire-hjulstræk er tilladt 
 
iv)  forskellig karrosseriform er tilladt 
 
v) forskellig hjul- og dækstørrelse er tilladt. 
 7.3. Holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr
 (type V-prøve ) 
 7.3.1. Godkendelse af en køretøjstype kan udvides til at omfatte forskellige køretøjstyper, 
forudsat at kombinationen af motor/forureningsbegrænsningssystem er identisk L 375/262 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 30  
med det allerede godkendte køretøjs. Med henblik herpå anses køretøjstyper, hvis nedenfor beskrevne parametre er identiske eller ligger inden for de foreskrevne grænseværdier, for at have den samme kombination af motor/forureningsbegrænsningssystem. 
 7.3.1.1. Motor:  
antal cylindre 
 
motorkapacitet (± 15 procent), 
 
cylinderblokkens opbygning 
 
antal ventiler 
 
brændstofsystem 
 
type kølesystem 
 
forbrændingsproces 
 
størrelsen af cylinderboringen. 
 7.3.1.2.  Forureningskontrolsystem:  
katalysatorer: 
 
antal katalysatorer og katalysatorelementer, 
 
katalysatorernes størrelse og form (volumen af monolit ± 10 %) 
 
type katalytisk behandling (oxiderende, trevejs osv.) 
 
ædelmetalbelastning (identisk eller højere) 
 
ædelmetalforhold (± 15 procent), 
  
substrat (opbygning og materiale) 
  
celletæthed 
  
type katalysatorindkapsling 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/263
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 31  
 
katalysatorens placering (anbringelse og dimension i udstødningssystemet, som ikke frembringer temperaturudsving på mere end ± 50 K ved katalysatorens indgangsåbning). 
 
Denne temperatur kontrolleres under stabiliserede forhold ved en hastighed af 120 km/h og en belastningsindstilling svarende til type I-prøven. 
 
Luftindblæsning: forefindes/forefindes ikke 
type (pulserende luft, luftpumper osv.). 
 
Udstødningsrecirkulation: 
 forefindes/forefindes ikke. 
 7.3.1.3. Inertikategori: de to umiddelbart følgende højere inertikategorier og enhver lavere 
inertikategori. 
 7.3.1.4. Holdbarhedsprøvningen kan udføres med et køretøj, som afviger med hensyn til 
karroseriform, gearkasse (automatisk eller manuel) samt hjul- eller dækstørrelse fra den køretøjstype, for hvilken der ansøges om typegodkendelse. 
 7.4. Egendiagnose
 
 7.4.1. En godkendelse, der er meddelt en køretøjstype hvad angår dens 
egendiagnosesystem, kan udvides til andre køretøjstyper i samme egendiagnose-motor-familie som beskrevet i bilag 11, tillæg 2. Motorens forureningskontrolsystem skal være identisk med det allerede godkendte køretøjs og opfylde beskrivelsen af egendiagnose-motor-familien i bilag 11, tillæg 2, uden hensyn til følgende egenskaber: 
 
motortilbehør 
 
dæk 
 
ækvivalent inerti 
 
kølesystem 
 
total gearudveksling 
 
transmissionstype 
 
karrosseritype. 
 L 375/264 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 32  8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE  8.1. Ethvert køretøj, der er forsynet med et godkendelsesmærke i henhold til dette 
regulativ, skal med hensyn til de komponenter, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra motoren, krumtaphusemissioner og fordampningsemissioner, være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i 1958-overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse: 
 8.2. Generelt kontrolleres produktionens overensstemmelse med hensyn til 
begrænsningen af emissioner fra køretøjet (type I-, type II-, type III- og type IV-prøver) på grundlag af beskrivelsen i meddelelsen og bilagene hertil. 
 
Ibrugtagne køretøjers overensstemmelse
 
 
Under henvisning til typegodkendelserne for emissioner skal disse foranstaltninger også kunne bekræfte, at de emissionsbegrænsende anordninger er funktionsdygtige i køretøjernes normale praktiske levetid ved normal brug (overensstemmelse af ibrugtagne køretøjer, der vedligeholdes forsvarligt og benyttes efter deres bestemmelse). Med henblik på dette regulativ kontrolleres disse foranstaltninger, 
indtil køretøjet er fem år gammelt eller har kørt 80 000 km, idet det først indtrufne 
gælder, og fra den 1. januar 2005 indtil køretøjet er fem år gammelt eller har kørt 100 000 km, idet det først indtrufne gælder. 
 8.2.1. Godkendelsesmyndigheden foretager kontrol af ibrugtagne køretøjers 
overensstemmelse på grundlag af alle relevante oplysninger, som fabrikanten ligger inde med, efter procedurer svarende til dem, der er defineret i tillæg 2 til 1950-overenskomsten (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). 
  Figur 4/1 og 4/2 i tillæg 4 viser proceduren for overensstemmelseskontrol efter 
ibrugtagning. 
 8.2.1.1. Parametre, der afgrænser en familie af ibrugtagne køretøjer   En familie af ibrugtagne køretøjer kan afgrænses ved nogle grundlæggende 
konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle køretøjer i familien. Således anses køretøjer, for hvilke mindst nedenstående parametre er fælles eller ligger inden for de anførte tolerancer, at tilhøre samme familie af ibrugtagne køretøjer: 
 
– forbrændingsproces (totakts, firetakts, rotations-) – antal cylindre – cylinderarrangement (rækkemotor, V-motor, stjernemotor, boxermotor, 
andet). Cylindrenes hældning eller orientering er ikke et kriterium 
– brændstoftilførsel (f.eks. direkte eller indirekte indsprøjtning) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/265
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 33  
 
– kølesystemtype (luftkøling, vandkøling, oliekøling) – tilførsel af forbrændingsluft (med eller uden trykladning) – brændstof, som motoren er konstrueret til (benzin, diesel, NG, LPG, 
osv.). Køretøjer til kørsel med forskellige brændstoffer kan sættes i gruppe med køretøjer, der kun kører på ét brændstof, forudsat at de har ét brændstof tilfælles 
– katalysatortype (trevejskatalysator eller andet) – partikelfiltertype (med eller uden) – recirkulering af udstødningsgas (med eller uden) – et slagvolumen svarende til motorfamiliens største minus 30 %.  
8.2.1.2. Godkendelsesmyndigheden foretager kontrol af ibrugtagne køretøjers 
overensstemmelse på grundlag af oplysninger fra fabrikanten. Oplysningerne skal mindst omfatte følgende: 
 8.2.1.2.1. Fabrikantens navn og adresse.  8.2.1.2.2. Navn, adresse, telefon- og faxnummer samt e-post adresse på fabrikantens 
repræsentant inden for de områder, som fabrikantens oplysninger omfatter. 
 
8.2.1.2.3. Modelbetegnelse(r) på de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter. 
 
8.2.1.2.4. Hvis det er relevant, en liste over de køretøjstyper, som fabrikantens oplysninger 
omfatter, dvs. familien af ibrugtagne køretøjer som omhandlet i punkt 8.2.1.1. 
 
8.2.1.2.5. Koder for køretøjets identifikationsnummer (VIN), som gælder for disse 
køretøjstyper inden for den ibrugtagne familie (VIN-præfiks). 
 
8.2.1.2.6. Numre på typegodkendelser af disse køretøjstyper inden for den ibrugtagne familie, 
herunder numre på alle eventuelle udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser 
(større modifikationer). 
 
8.2.1.2.7. Nærmere oplysninger om udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser vedrørende 
sådanne typegodkendelser for de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter 
(hvis godkendelsesmyndigheden forlanger det). 
 
8.2.1.2.8. Det tidsrum, hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger. 
 
8.2.1.2.9. Den køretøjsproduktionsperiode, som fabrikantens oplysninger omfatter (f.eks. 
"køretøjer produceret i kalenderåret 2001"). 
 
8.2.1.2.10. Fabrikantens procedure for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, herunder 
følgende: 
 
8.2.1.2.10.1. Metode til lokalisering af køretøjerne. L 375/266 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 34  
 
8.2.1.2.10.2. Kriterier for at udvælge og afvise køretøjer. 
 
8.2.1.2.10.3. Testtyper og -procedurer, der er benyttet i forbindelse med programmet. 
 
8.2.1.2.10.4. Fabrikantens kriterier for at acceptere/forkaste familien af ibrugtagne køretøjer 
 
8.2.1.2.10.5. De(t) geografiske område(r), hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger.  8.2.1.2.10.6. Stikprøvestørrelse og prøveudtagningsplan.  8.2.1.2.11. Resultaterne af fabrikantens overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning, 
herunder følgende: 
 8.2.1.2.11.1. Oplysninger om de køretøjer, programmet omfatter (uanset om de har været til 
prøvning eller ikke). 
 Oplysningerne skal omfatte: modelbetegnelse  
– køretøjets identifikationsnummer (VIN) – køretøjets registreringsnummer – fremstillingsdato – region, som køretøjet anvendes i (hvis kendt) – monterede dæk. 
 8.2.1.2.11.2. Årsager til at afvise et køretøj fra stikprøven.  8.2.1.2.11.3. Udførte serviceeftersyn på de enkelte køretøjer i stikprøven (inkl. eventuelle større 
modifikationer). 
 8.2.1.2.11.4. Foretagne reparationer på de enkelte køretøjer i stikprøven (hvis kendt). 
 
8.2.1.2.11.5. Prøvningsdata, herunder:  
– prøvningsdato – prøvningssted – kilometertællerstand – specifikationer for prøvningsbrændstof (f.eks. referencebrændstof eller 
kommercielt brændstof) 
– prøvningsbetingelser (temperatur, luftfugtighed, dynamometerets 
inertimasse) 
– dynamometerindstilling (f.eks. effektindstilling) – prøvningsresultater (fra mindst tre forskellige køretøjer pr. køretøjsfamilie).  
8.2.1.2.12. Registreringer af egendiagnosesystemets visning.  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/267
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 35  
 
8.2.2. De oplysninger, som fabrikanten indsamler, skal være tilstrækkelig omfattende til 
at sikre, at det ibrugtagne køretøjs ydelse kan vurderes for normale driftsforhold 
som defineret i punkt 8.2, og at de er repræsentative for fabrikantens geografiske indtrængning på markedet. 
  For så vidt angår dette regulativ er fabrikanten ikke forpligtet til at foretage kontrol 
af køretøjstypens overensstemmelse efter ibrugtagning, hvis han til godkendelsesmyndighedens tilfredshed kan godtgøre, at det årlige salg på verdensplan af den pågældende køretøjstype er mindre end 10 000 enheder. 
   For så vidt angår køretøjer, der er bestemt til salg i Den Europæiske Union, er 
fabrikanten ikke forpligtet til at foretage kontrol af køretøjstypens overensstemmelse efter ibrugtagning, hvis han til godkendelsesmyndighedens tilfredshed kan godtgøre, at det årlige salg i Den Europæiske Union af den pågældende køretøjstype er mindre end 5 000 enheder. 
  8.2.3. Skal der udføres en type I-prøve og har køretøjets typegodkendelse en eller flere 
udvidelser, udføres prøvningerne enten på det køretøj, der er beskrevet i den oprindelige informationspakke, eller på køretøjet beskrevet i informationspakken hørende til den pågældende udvidelse. 
 8.2.3.1. Kontrol af køretøjets overensstemmelse ved type I-prøve.  
Når myndighederne har foretaget deres udvælgelse, må fabrikanten ikke foretage justeringer på de udvalgte køretøjer. 
  For så vidt angår hybridelektriske køretøjer udføres prøvningerne i 
overensstemmelse med betingelserne i bilag 14: 
 
- For så vidt angår OVC-køretøjer foretages målingerne af emissionen af 
forurenende stoffer med køretøjet konditioneret i henhold til kondition B for type I-prøven for OVC-hydridkøretøjer. 
 - For så vidt angår NOVC-køretøjer foretages målingerne af emissionen af 
forurenende stoffer under samme betingelser som i type I-prøven for NOVC-køretøjer. 
 
8.2.3.1.1. Tre vilkårligt udvalgte køretøjer fra serien afprøves som beskrevet i punkt 5.3.1. 
Forringelsesfaktorerne benyttes på samme måde. Grænseværdierne er fastsat i punkt 5.3.1.4. 
 8.2.3.1.1.1. Når det drejer sig om periodisk regenererende systemer som defineret i punkt 2.20, 
skal resultaterne multipliceres med faktorerne K
i opnået ved proceduren anført i 
bilag 13 på det tidspunkt, hvor typegodkendelsen blev udstedt. L 375/268 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 36    På forespørgsel fra fabrikanten kan prøvning udføres straks efter afsluttet 
regenerering. 
 8.2.3.1.2. Hvis myndigheden er tilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af 
fabrikanten i henhold til punkt 8.2.1 ovenfor, udføres prøvningerne ifølge punkt 1. 
 
Hvis myndigheden er ikke tilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af fabrikanten i henhold til punkt 8.2.1 ovenfor, udføres prøvningerne ifølge tillæg 2. 
 8.2.3.1.3. På grundlag af en prøvning af køretøjer, som foretages ved hjælp af stikprøver, 
betragtes en produktionsserie som værende henholdsvis i overensstemmelse eller ikke i overensstemmelse, når godkendelse er opnået for alle forurenende stoffer, eller der er sket forkastelse for et enkelt stof, i overensstemmelse med prøvningskriterierne i det relevante tillæg. 
 
Opnås der godkendelse for et enkelt forurenende stof, ændres dette resultat ikke af andre prøvninger, som foretages med henblik på de øvrige forurenende stoffer. 
 
Opnås der ikke godkendelse for samtlige forurenende stoffer, og sker der ikke forkastelse for et forurenende stof, foretages afprøvning af et andet køretøj (jf. figur 
2 nedenfor). 
 
8.2.3.2. Uanset forskrifterne i punkt 3.1.1 i bilag 4 foretages prøvningerne på køretøjer, 
som endnu ikke har været benyttet til kørsel. 
 8.2.3.2.1. På fabrikantens anmodning kan prøvningerne imidlertid foretages på køretøjer, som 
har kørt. 
 
- maksimalt 3 000 km for køretøjer med styret tænding  
 
- maksimalt 15 000 km for køretøjer med kompressionstænding. 
 
I dette tifælde vil tilkørselsproceduren blive udført af fabrikanten, som skal forpligte sig til ikke at udføre nogen justeringer på disse køretøjer. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/269
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 37  
 
Figur 2
 
 
 
[Text to be inserted in figure 2]  
Test of three vehicles Prøvning af tre køretøjer 
Computation of the test statistics Beregning af prøvningsstatistikken 
According to the appropriate Appendix does the 
test statistics agree with the criteria for failing the series for at least one pollutant? Kan prøvningsresultaterne på grundlag af det relevante tillæg anses for at være i overensstemmelse med kriterierne for at forkaste serien for mindst ét forurenende stof? 
According to the appropriate Appendix does the Kan prøvningsresultaterne på grundlag af det 
L 375/270 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 38  
test statistics agree with the criteria for passing 
the series for at least one pollutant? relevante tillæg anses for at være i overensstemmelse med kriterierne for at godkende serien for mindst ét forurenende stof? 
Yes Ja 
Series rejected Serie afvist 
A pass decision is reached for one or more pollutants Godkendelse af mere end ét forurennede stof 
A pass decision is reached for all the pollutants? Er der opnået godkendelse af alle forurenende stoffer 
Yes Ja 
Series accepted Serie godkendt 
No Nej 
Test of an additional vehicle Prøvning af supplerende køretøj 
 8.2.3.2.2. Anmoder fabrikanten om tilkøring ("x" km, hvor x # 3 000 km for køretøjer med 
styret tænding, og x # 15 000 km for køretøjer med kompressionstænding), sker beregningen således: 
 
a) de forurenende emissioner (type I) måles ved nul og ved "x" km på det først afprøvede køretøj 
 
b) emissionernes udviklingskoefficient mellem nul og "x" km beregnes for 
hvert af de forurenende stoffer: 
 
Emissioner "x" km / emissioner nul km 
 
Koefficienten kan være under 1. 
 
c) de følgende køretøjer tilkøres ikke, men deres emissioner ved nul km 
omregnes ved hjælp af udviklingskoefficienten. 
 
I så fald benyttes følgende værdier: 
 
i) værdierne ved "x" km for det første køretøj 
 
ii) værdierne ved nul km ganget med udviklingskoefficienten for de 
følgende køretøjer. 
 8.2.3.2.3. Alle disse prøvninger kan udføres med kommercielt brændstof. De i bilag 10 
beskrevne referencebrændstoffer benyttes dog på fabrikantens anmodning. 
 
i) Foretages der en type III-prøve, udføres den på alle de køretøjer, som er 
udvalgt til type I-prøve af produktionens overensstemmelse. Betingelserne i punkt 5.3.3.2 skal opfyldes. For så vidt angår 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/271
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 39  
 
hybridelektriske køretøjer udføres prøvningerne i overensstemmelse med betingelserne i punkt 5 i bilag 14. 
 
ii) Foretages der en type IV-prøve, udføres den i overensstemmelse med 
punkt 7 i bilag 7. 
 8.2.4. Ved afprøvning i overensstemmelse med bilag 7 må de gennemsnitlige 
fordampningsemissioner fra alle producerede køretøjer af den godkendte type ikke overstige den i punkt 5.3.4.2 anførte grænseværdi. 
 8.2.5. Ved den afsluttende rutinemæssige produktionskontrol kan indehaveren af 
standardtypegodkendelsen påvise produktionens overensstemmelse ved at udtage køretøjer til stikprøvekontrol, som skal opfylde forskrifterne i punkt 7 i bilag 7. 
 8.2.6. Egendiagnosesystem  
Hvis egendiagnosesystemet skal kontrolleres, skal det ske som følger: 
 8.2.6.1.  Når godkendelsesmyndigheden finder, at produktionskvaliteten synes 
utilfredsstillende, udtages et tilfældigt køretøj af serien, og det underkastes de i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger. 
  For så vidt angår hybridelektriske køretøjer udføres prøvningerne i 
overensstemmelse med betingelserne i punkt 9 i bilag 14. 
 8.2.6.2. Produktionen anses for overensstemmende, hvis dette køretøj opfylder kravene i de 
i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger. 
 8.2.6.3. Opfylder det udtagne køretøj ikke forskrifterne i punkt 8.2.6.1, udtages en 
yderligere stikprøve på fire køretøjer af serien, som underkastes de i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på køretøjer, der er tilkørt højst 15 000 km. 
 8.2.6.4. Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre køretøjer opfylder 
kravene i de i bilag 11, tillæg 1, beskrevne prøvninger. 
 8.2.7. På grundlag af den kontrol, der er nævnt i punkt 8.2.1, skal 
godkendelsesmyndigheden enten 
 
- beslutte, at den ibrugtagne køretøjstypes eller den ibrugtagne køretøjsfamilies 
overensstemmelse er tilfredsstillende og ikke foretage sig yderligere, eller 
 L 375/272 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 40  
- beslutte, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes 
nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger eller prøvningsdata fra fabrikanten, eller 
 -  beslutte, at den ibrugtagne køretøjstypes eller den ibrugtagne køretøjsfamilies 
overensstemmelse er utilfredsstillende, og lade køretøjstyperne afprøve i henhold til tillæg 3 til dette bilag. 
 
Har fabrikanten i henhold til punkt 8.2.2 fået tilladelse til at undlade kontrol for en given køretøjstype, kan godkendelsesmyndigheden lade sådanne køretøjstyper afprøve efter tillæg 3. 
 8.2.7.1  Når type I-prøver anses for nødvendige for at kontrollere, om 
emissionsbegrænsende anordninger opfylder funktionskravene efter ibrugtagning, skal prøvningerne foretages efter en procedure, der opfylder de statistiske kriterier i tillæg 4. 
 8.2.7.2. Godkendelsesmyndigheden udtager i samarbejde med fabrikanten en stikprøve af 
køretøjer, der har kørt et tilstrækkeligt antal kilometer, og som med rimelig sikkerhed er brugt under normale forhold. Fabrikanten høres om valget af køretøjer og skal have lov til at overvære den bekræftende kontrol af køretøjerne. 
 8.2.7.3. Fabrikanten kan under tilsyn af godkendelsesmyndigheden foretage prøvninger, 
også af destruktiv karakter, på køretøjer med emissionsniveauer, der overstiger grænseværdierne, for at fastslå de mulige årsager til forringelse, som fabrikanten ikke selv er ansvarlig for (f.eks. brug af blyholdig benzin før prøvedatoen). Hvis kontrolresultaterne bekræfter disse årsager, medtages prøvningsresultaterne ikke i overensstemmelseskontrollen. 
 8.2.7.3.1. Prøvningsresultaterne medtages heller ikke i overensstemmelseskontrollen af 
køretøjer i stikprøven: 
  
i)  for hvilke der er udstedt en godkendelsesattest, der angiver 
overensstemmelse med emissionsgrænserne i kategori A i punkt 5.3.1.4 i 05-ændringsserien til regulativet, når disse køretøjer har kørt under normale forhold på brændstof med et svovlindhold over 150 mg/kg (benzin) eller 350 mg/kg (diesel), eller 
 
ii)  for hvilke der er udstedt en godkendelsesattest, der angiver 
overensstemmelse med emissionsgrænserne i kategori B i punkt 5.3.1.4 i 05-ændringsserien til regulativet, når disse køretøjer har kørt under normale forhold på benzin eller diesel med et svovlindhold over 50 mg/kg. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/273
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 41  
 
8.2.7.4. Hvis godkendelsesmyndigheden ikke er tilfreds med resultaterne af de prøvninger, 
der udføres efter kriterierne i tillæg 4, udvides de korrigerende foranstaltninger, der 
er nævnt i tillæg 2 til 1958-overenskomsten (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), til ibrugtagne køretøjer af samme type, der sandsynligvis vil blive ramt af samme defekter, jf. punkt 6 i tillæg 3. 
 
Fabrikantens plan for korrigerende foranstaltninger skal godkendes af godkendelsesmyndigheden. Fabrikanten er ansvarlig for gennemførelsen af den korrigerende plan som godkendt. 
 
Godkendelsesmyndigheden meddeler alle de kontraherende parter sin beslutning inden 30 dage. De kontraherende parter kan kræve, at samme plan for korrigerende foranstaltninger anvendes på alle køretøjer af samme type, der er indregistreret på deres område. 
 8.2.7.5. Hvis en kontraherende part har fastslået, at en køretøjstype ikke er i 
overensstemmelse med de gældende krav i tillæg 3, skal denne part straks underrette den kontraherende part, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse i overensstemmelse med kravene i overenskomsten. 
 
I overensstemmelse med bestemmelsen i overenskomsten meddeler den kompetente myndighed fra den kontraherende part, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, herefter fabrikanten, at en køretøjstype ikke er i overensstemmelse med kravene i disse forskrifter, og at der forventes bestemte foranstaltninger af denne fabrikant. Fabrikanten forelægger senest to måneder efter meddelelsen myndigheden en plan over korrigerende foranstaltninger, som indholdsmæssigt skal svare til kravene i punkt 6.1 til 6.8 i tillæg 3. Senest to måneder efter meddelelsen henvender den kompetente myndighed, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, sig til fabrikanten for i fællesskab med denne at nå frem til en plan over foranstaltningerne og gennemførelsen af disse. Konstaterer den kompetente myndighed, der har udstedt den oprindelige typegodkendelse, at dette ikke er muligt, indledes den relevante procedure i overenskomsten. 
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE 
OVERENSSTEMMELSE 
  9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til denne ændring, kan 
inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet eller køretøjerne ikke har bestået den i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne kontrol. 
 9.2.  Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, tilbagetrækker en 
tidligere udstedt godkendelse, skal den straks meddele dette til de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en L 375/274 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 42  
meddelelsesblanket, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ. 
 10.  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN   
Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har udstedt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter til 1958 overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af kopier af den meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ. 
 11. OVERGANGSBESTEMMELSER  11.1. Generelt
 
 11.1.1. Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for 05-ændringsserien kan ingen af de 
kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien. 
 11.1.2. Nye typegodkendelser
 
 11.1.2.1. Med forbehold af forskrifterne i punkt 11.1.4, 11.1.5 og 11.1.6, må de 
kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien.  
 
Disse forskrifter finder for køretøjer i klasse M eller køretøjer i klasse N
1 
anvendelse fra ikrafttrædelsesdatoen for 05-ændringsserien.  
 
Køretøjer skal overholde grænseværdierne for type I-prøven, som er angivet enten i række A eller B i tabellen i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ. 
 11.1.2.2. Med forbehold af forskrifterne i punkt 11.1.4, 11.1.5, 11.1.6 og 11.1.7, må de 
kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien.  
 
For køretøjer i klasse M med en totalmasse under eller lig med 2 500 kg eller køretøjer i klasse N
1 (gruppe I) finder disse forskrifter anvendelse fra den 1. januar 
2005.  
 
For køretøjer i klasse M med en totalmasse over 2 500 kg eller køretøjer i klasse N 1 
(gruppe II eller III) finder disse forskrifter anvendelse fra den 1. januar 2006.   
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/275
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 43  
 
Køretøjer skal overholde grænseværdierne for type I-prøven, som er angivet i række B i tabellen i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ. 
 11.1.3. De eksisterende typegodkendelsers gyldighed
 
 11.1.3.1. Med forbehold af forskrifterne i punkt 11.1.4, 11.1.5 og 11.1.6, ophører 
godkendelser, der er udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien, med at være gyldige fra datoen for ikrafttrædelse af 05-ændringsserien for køretøjer i klasse M med en totalmasse under eller lig med 2 500 kg eller køretøjer i klasse N
1 (gruppe I) og fra den 1. januar 2002 for 
køretøjer i klasse M med en totalmasse over 2 500 kg eller køretøjer i klasse N 1 
(gruppe II eller III), medmindre den kontraherende part, der har udstedt godkendelsen, meddeler de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, at den godkendte køretøjstype opfylder forskrifterne i dette regulativ, jf. punkt 11.1.2.1 ovenfor. 
 11.1.3.2. Med forbehold af forskrifterne i punkt 11.1.4, 11.1.5, 11.1.6 og 11.1.7 og med 
forbehold af grænseværdierne i række A i tabellen i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ, ophører godkendelser, der er udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien, med at være gyldige fra 1. januar 2006 for køretøjer i klasse M med en totalmasse under eller lig med 2 500 kg eller køretøjer i klasse N
1 (gruppe 
I) og fra den 1. januar 2007 for køretøjer i klasse M med en totalmasse over 2 500 kg eller køretøjer i klasse N
1 (gruppe II eller III), medmindre den 
kontraherende part, der har udstedt godkendelsen, meddeler de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, at den godkendte køretøjstype opfylder forskrifterne i dette regulativ, jf. punkt 11.1.2.2 ovenfor. 
 11.1.4. Særlige bestemmelser
 
 11.1.4.1. Indtil den 1. januar 2003 vil køretøjer i klasse M
1 med kompressionstænding og en 
totalmasse over 2 000 kg, som: 
  
i) er beregnet til befordring af mere end seks personer (inklusive føreren),  eller  ii) er terrængående køretøjer som defineret i bilag 7 til Consolidated 
Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3) 
4/, 
 
i forbindelse med anvendelsen af punkt 11.1.3.1 og 11.1.3.2 blive betragtet som køretøjer i klasse N
1. 
 
                                                 
4/ Dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 L 375/276 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 44  11.1.4.2. I tilfælde af køretøjer med kompressionstænding og direkte indsprøjtning, der er 
beregnet til befordring af mere end seks personer (inklusive føreren), vil godkendelser, der er udstedt i henhold til forskrifterne i punkt 5.3.1.4.1 i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien, fortsat være gyldige indtil 1. januar 2002. 
 11.1.4.3. Bestemmelserne om typegodkendelse og kontrol af produktionens 
overensstemmelse som fastsat i dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien finder fortsat anvendelse indtil de datoer, der er fastsat i punkt 11.1.2.1 og 11.1.3.1. 
 11.1.4.4. Fra 1. januar 2002 finder type VI-prøven som defineret i bilag 8 anvendelse på nye 
typer køretøjer i klasse M
1 og klasse N 1 (gruppe 1) med styret tænding. Denne 
forskrift finder ikke anvendelse på køretøjer, der er beregnet til befordring af mere end seks personer (inklusive føreren) eller køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg. 
 11.1.5. Egendiagnosesystem (OBD)
 
 11.1.5.1. Køretøjer med styret tænding  11.1.5.1.1. Køretøjer i klasse M
1 og N 1, der kører på benzin, skal fra de i punkt 11.1.2 anførte 
datoer være forsynet med egendiagnosesystemer, jf. punkt 3.1 i bilag 11 til dette regulativ. 
 11.1.5.1.2. Køretøjer i klasse M
1 andre end køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg og i 
klasse N 1 (gruppe I), der permanent eller noget af tiden drives med LPG eller NG, 
skal fra 1. oktober 2004 for nye typer og fra 1. juli 2005 for alle typer være udstyret med et egendianosesystem. 
  Køretøjer i klasse M
1 med en totalmasse over 2 500 kg og i klasse N 1 (gruppe II og 
III), der permanent eller noget af tiden drives med LPG eller NG, skal fra 1. januar 2006 for nye typer og fra 1. januar 2007 for alle typer være udstyret med et egendianosesystem. 
 11.1.5.2. Køretøjer med kompressionstænding  11.1.5.2.1. Køretøjer i klasse M1 andre end køretøjer, der er beregnet til befordring af mere 
end seks personer (inklusive føreren), eller køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg skal fra 1. oktober 2004 for nye typer og fra 1. juli 2005 for alle typer være udstyret med et egendianosesystem. 
 11.1.5.2.2. Køretøjer i klasse M
1, der ikke er omfattet af punkt 11.1.5.2.1, undtagen køretøjer 
med en totalmasse over 2 500 kg, og køretøjer i klasse N 1 (gruppe I), skal fra 1. 
januar 2005 for nye typer og fra 1. januar 2006 for alle typer være forsynet med et egendiagnosesystem. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/277
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 45  
 
 
11.1.5.2.3. Køretøjer i klasse N
1, (gruppe II og III) og køretøjer i klasse M 1 med en totalmasse 
over 2 500 kg, skal fra 1. januar 2006 for nye typer og fra 1. januar 2007 for alle typer være forsynet med et egendiagnosesystem.  
 11.1.5.2.4. Når køretøjer med kompressionstænding, der tages i brug inden de datoer, der er 
nævnt i ovenstående punkter, udstyres med et egendiagnosesystem, finder forskrifterne i punkt 6.5.3 til 6.5.3.6 i bilag 11, tillæg 1, anvendelse. 
 11.1.5.3. Hybridelektriske køretøjer skal overholde forskrifterne for egendiagnosesystemer 
som følger: 
 11.1.5.3.1.   Hybridelektriske køretøjer med styret tænding, hybridelektriske køretøjer i klasse 
M
1 med kompressionstænding og en totalmasse under eller lig med 2 500 kg og 
hybridelektriske køretøjer i klasse N 1 (gruppe I) med kompressionstænding: fra 1. 
januar 2005 for nye typer og fra 1. januar 2006 for alle typer. 
 11.1.5.3.2. Hybridelektriske køretøjer i klasse N
1 (gruppe II og III) med kompressionstænding 
og hybridelektriske køretøjer i klasse M 1 med kompressionstænding og en 
totalmasse over 2 500 kg: fra 1. januar 2006 for nye typer og fra 1. januar 2007 for alle typer. 
 11.1.5.4. Køretøjer i andre klasser eller køretøjer i klasse M
1 eller N 1, der ikke er omfattet af 
ovenstående, kan udstyres med et egendiagnosesystem. De skal i så fald opfylde forskrifterne om egendiagnosesystemer i punkt 6.5.3 til 6.5.3.6 i bilag 11, tillæg 1. 
 11.1.6. Godkendelser i henhold til regulativet som ændret ved 04-ændringsserien
 
 11.1.6.1. Som en undtagelse fra forskrifterne i punkt 11.1.2 og 11.1.3 kan kontraherende 
parter fortsat godkende køretøjer og fortsat anerkende gyldigheden af eksisterende godkendelser, der angiver overensstemmelse med: 
 
i)  forskrifterne i punkt 5.3.1.4.1 i 04-ændringsserien til dette regulativ, 
såfremt køretøjerne er beregnet til eksport til eller første anvendelse i lande, hvor der ikke er almindelig adgang til blyfri benzin, og 
 ii)  forskrifterne i punkt 5.3.1.4.2 i 04-ændringsserien til dette regulativ, 
såfremt køretøjerne er beregnet til eksport til eller første anvendelse i lande, hvor der ikke er almindelig adgang til blyfri benzin med et maksimalt svovlindhold på 50 mg/kg eller herunder, og 
 iii) forskrifterne i punkt 5.3.1.4.3 i 04-ændringsserien til dette regulativ, 
såfremt køretøjerne er beregnet til eksport til eller første anvendelse i lande, L 375/278 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 46  
hvor der ikke er almindelig adgang til diesel med et maksimalt svovlindhold på 350 mg/kg eller herunder. 
 
11.1.6.2. Som en undtagelse fra de forpligtelser, der påhviler de kontraherende parter, der 
anvender dette regulativ, vil gyldigheden af godkendelser, der udstedes i henhold til dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien, ophøre i Det Europæiske Fællesskab fra: 
 
i) 1. januar 2001 for køretøjer i klasse M med en totalmasse under eller lig 
med 2 500 kg eller køretøjer i klasse N
1 (gruppe I), og 
  ii) 1. januar 2002 for køretøjer i klasse M med en totalmasse over 2 500 kg 
eller køretøjer i klasse N
1 (gruppe II eller III), 
 medmindre den kontraherende part, der har udstedt godkendelsen, meddeler de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, at den godkendte køretøjstype opfylder forskrifterne i dette regulativ, jf. punkt 11.1.2.1 ovenfor. 
 
11.1.7.  Godkendelser i henhold til regulativet som ændret ved 05-ændringsserien
 
 11.1.7.1.  Som en undtagelse fra forskrifterne i punkt 11.1.2.2 og 11.1.3.2 kan kontraherende 
parter fortsat godkende køretøjer og fortsat anerkende gyldigheden af godkendelser, der er udstedt til køretøjer, der opfylder forskrifterne i punkt 5.3.1.4 (vedr. emissioner i kategori A) i 05-ændringsserien til dette regulativ, såfremt køretøjerne er beregnet til eksport til eller første anvendelse i lande, hvor der ikke er almindelig adgang til blyfri benzin eller diesel med et maksimalt svovlindhold på 50 mg/kg eller herunder. 
 11.1.7.2.  Som en undtagelse fra de forpligtelser, der påhviler de kontraherende parter, der 
anvender dette regulativ, vil gyldigheden af godkendelser, der angiver overensstemmelse med grænseværdierne for emission i kategori A i punkt 5.3.1.4 i 05-ændringsserien til dette regulativ, ophøre i Det Europæiske Fællesskab fra:  
 
i)  1. januar 2006 for køretøjer i klasse M med en totalmasse under eller lig 
med 2 500 kg eller køretøjer i klasse N
1 (gruppe I), og 
 
ii)  1. januar 2007 for køretøjer i klasse M med en totalmasse over 2 500 kg 
eller køretøjer i klasse N 1 (gruppe II eller III), 
 
medmindre den kontraherende part, der har udstedt godkendelsen, meddeler de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, at den godkendte køretøjstype opfylder forskrifterne i dette regulativ, jf. punkt 11.1.2.2 ovenfor. 
  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/279
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 47  
 
12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER 
GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE 
MYNDIGHEDER 
  
De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes. 
  L 375/280 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 48   
Tillæg 1
 
 
PROCEDURE FOR KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE, NÅR 
FABRIKANTENS PRODUKTIONSSTANDARDAFGIVELSE ER 
TILFREDSSTILLENDE 
 
1. I dette tillæg beskrives den procedure, som skal benyttes ved kontrol af 
overensstemmelse med produktionsforskrifterne i forbindelse med type I-prøve, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende. 
 2. Med en minimal prøvningsstørrelse på 3 indstilles prøveudtagningsproceduren således, 
at sandsynligheden for at et lot består en test, hvor 40 procent af produktionen er defekt, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 procent), mens sandsynligheden for at et lot accepteres, hvor 65 procent af produktionen er defekt, er 0,1 (konsumentens risiko = 10 procent). 
 3. For hver enkelt af de i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ omhandlede forurenende stoffer 
anvendes følgende procedure (jf. figur 2 i dette regulativ). 
  
Hvor: 
 
L = den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof  x
i = den naturlige logaritme af målingen for det i’te køretøj i prøvningen 
 s = et estimat for produktionens standardsafvigelse (efter at have taget den 
naturlige logaritme af målingerne) 
 n = den pågældende stikprøvestørrelse. 
 4. Prøvningsstatistikken for prøvningen beregnes ved at bestemme summen af 
standardafvigelserne i forhold til grænsen ved hjælp af definitionen: 
) (1
1in
ixLs∑
=− 
5.  Herefter gælder følgende: 
 
5.1. hvis prøvningsstatistikken er større end tærskelværdien for godkendelser ved den i 
tabel (1/1 nedenfor) angivne stikprøvestørrelse, opnås der godkendelse for det pågældende forurenende stof 
 5.2. hvis prøvningsstatistikken er mindre end tærskelværdien for forkastelser ved den i 
tabel (1/1 nedenfor) givne stikprøvestørrelse, opnås der ikke godkendelse for det 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/281
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 49  
 
pågældende forurenende stof, ellers afprøves endnu et køretøj, og beregningen gentages på stikprøven med en stikprøvestørrelse, som er én enhed større. L 375/282 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 50  
Tabel 1/1   
Kumulativt antal 
afprøvede køretøjer (stikprøvestørrelse)  
 
Tærs kelværdi for godkendelse   
Tærs kelværdi for fork astelse 
 
3  
3,3 27  
-4,7 24 
 
4  
3,2 61  
-4,7 9 
 
5  
3,1 95  
-4,8 56 
 
6  
3,1 29  
-4,9 22 
 
7  
3,0 63  
-4,9 88 
 
8  
2,9 97  
-5,0 54 
 
9  
2,9 31  
-5,1 2 
 
10  
2,8 65  
-5,1 85 
 
11  
2,7 99  
-5,2 51 
 
12  
2,7 33  
-5,3 17 
 
13  
2,6 67  
-5,3 83 
 
14  
2,6 01  
-5,4 49 
 
15  
2,5 35  
-5,5 15 
 
16  
2,4 69  
-5,5 81 
 
17  
2,4 03  
-5,6 47 
 
18  
2,3 37  
-5,7 13 
 
19  
2,2 71  
-5,7 79 
 
20  
2,2 05  
-5,8 45 
 
21  
2,1 39  
-5,9 11 
 
22  
2,0 73  
-5,9 77 
 
23  
2,0 07  
-6,0 43 
 
24  
1,9 41  
-6,1 09 
 
25  
1,8 75  
-6,1 75 
 
26  
1,8 09  
-6,2 41 
 
27  
1,7 43  
-6,3 07 
 
28  
1,6 77  
-6,3 73 
 
29  
1,6 11  
-6,4 39 
 
30  
1,5 45  
-6,5 05 
 
31  
1,4 79  
-6,5 71 
 
32  
-2,1 12  
-2,1 12 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/283
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 51  
 
Tillæg 2
 
 
PROCEDURE FOR KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE, NÅR FABRIKANTENS PRODUKTIONSSTANDARDAFVIGELSE ENTEN ER UTILFREDSSTILLENDE ELLER IKKE FORELIGGER   1. I dette tillæg beskrives de procedurer, som skal benyttes ved kontrol af 
overensstemmelse med produktionsforskrifterne i forbindelse med type I-prøven, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er utilfredsstillende eller ikke foreligger. 
 2. Med en minimal prøvnnigsstørrelse på 3 indstilles prøveudtagningsproceduren således, 
at sandsynligheden for at et lot består en test, hvor 40 procent af produktionen er defekt, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 procent), mens sandsynligheden for at et lot accepteres, hvor 65 procent af produktionen er defekt, er 0,1 (konsumentens risiko = 10 procent). 
 3. De i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ angivne målte værdier for de forurenende stoffer 
betragtes som den logaritmiske normalfordeling og omformes først ved at bestemme deres naturlige logaritmer. m0 og m angiver henholdsvis den minimale og maksimale stikprøvestørrelse (m
0 = 3 og m = 32), og n angiver det pågældende antal stikprøver. 
 4. Hvis de naturlige logaritmer til de målte værdier i serien er x
1,x 2..., x i , og L er den 
naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, bestemmes: 
   d
1 = x 1 – L 
 
 ∑
==n
iin dnd
11 
 
samt 
 
 ()∑
=− =n
ini n ddnV
1221 
 
5. Tabel 1/2 viser værdier for de godkendte (A n) og afviste (B n) beslutningstal mod 
aktuelle prøvningsnummer. Teststatistikken er forholdet d n/V n og skal anvendes til at 
bestemme, om rækken er godkendt eller afvist som følger: 
  L 375/284 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 52  
For m
o # n # m 
 
i) godkendes rækken hvis n
nnAVd≤  
 
 ii) afvises rækken hvis n
nnBVd≥  
 
 
iii) der foretages en anden måling, hvis n Vd
n B A
nn<<  
 6. Bemærkninger  
Følgende rekursive formler er nyttige ved beregning af prøvningsstatistikkens successive værdier: 
 
 
   27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/285
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 53  
 
 
Tabel 1/2
 
 
Mindste stikprøvestørrelse = 3 
  
 
Prøvernes størrelse 
(n)   
Tærskelv ærdi for godke ndelse  
(A
n )   
Tærskelv ærdi for forkas telse 
(B
n ) 
3 -0,80381 16,64 743  
4  
-0,76339  
7,686 27  
5  
-0,72982  
4,671 36  
6  
-0,69962  
3,255 73  
7  
-0,67129  
2,454 31  
8  
-0,64406  
1,943 69  
9  
-0,61750  
1,591 05  
10  
-0,59135  
1,332 95  
11  
-0,56542  
1,135 66  
12  
-0,53960  
0,979 70  
13  
-0,51379  
0,853 07  
14  
-0,48791  
0,748 01  
15  
-0,46191  
0,659 28 
16  
-0,43573  
0,583 21  
17  
-0,40933  
0,517 18  
18  
-0,38266  
0,459 22  
19  
-0,35570  
0,407 88  
20  
-0,32840  
0,362 03 
21  
-0,30072  
0,320 78  
22  
-0,27263  
0,283 43  
23  
-0,24410  
0,249 43  
24  
-0,21509  
0,218 31  
25  
-0,18557  
0,189 70  
26  
-0,15550  
0,163 28  
27  
-0,12483  
0,138 80  
28  
-0,09354  
0,116 03  
29  
-0,06159  
0,094 80  
30  
-0,02892  
0,074 93  
31  
0,004 49  
0,056 29  
32  
0,038 76  
0,038 76 
 
  L 375/286 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 54  
Tillæg 3
 
 
OVERENSSTEMMELSESKONTROL EFTER IBRUGTAGNING 
 1. INDLEDNING  
I dette tillæg fastlægges de i punkt 8.2.7 i dette regulativ omhandlede kriterier for udvælgelse af køretøjer til prøvning og procedurerne for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning. 
 2. UDVÆLGELSESKRITERIER  
Kriterierne for godkendelse af et udvalgt køretøj er anført i punkt 2.1 til 2.8 i dette tillæg. Der indhentes oplysninger ved undersøgelse af køretøjet og en samtale med ejeren/føreren. 
 2.1. Køretøjet skal tilhøre en køretøjstype, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ og 
forsynet med overensstemmelsesattest i henhold til 1958-overenskomsten. Det skal registreres og anvendes i et af de kontraherende parters lande. 
 2.2. Køretøjet skal have kørt mindst 15 000 km eller været i brug mindst seks måneder (det 
sidst indtrufne gælder), og det må højst have kørt 80 000 km eller været i brug højst fem år (det først indtrufne gælder). 
 2.3. Der skal foreligge dokumentation for, at køretøjet har været korrekt vedligeholdt, dvs. 
serviceret i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. 
 2.4. Køretøjet må ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. væddeløbskørsel, overbelastning, brug 
af forkert brændstof eller andet misbrug) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kunne indvirke på emissionen. For køretøjer med egendiagnosesystem skal der tages hensyn til oplysninger om fejlkode og kørte kilometer, der er lagret i computeren. Et køretøj udvælges ikke til prøvning, hvis oplysningerne i computeren viser, at køretøjet har kørt, efter at en fejlkode er blevet lagret, uden at der er blevet udført en reparation umiddelbart herefter. 
 2.5. Der må hverken være foretaget større uautoriserede reparationer på motoren eller af 
køretøjet.  
 2.6. Bly- og svovlindholdet i en brændstofprøve fra køretøjets brændstofbeholder skal 
opfylde gældende standarder, og der må ikke være andre tegn på, at der har været anvendt forkert brændstof. Der kan f.eks. foretages kontrol i udstødningssystemet. 
 2.7. Der må ikke være tegn på problemer, der kan være til fare for laboratoriepersonalet.  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/287
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 55  
 
2.8. Alle komponenter i emissionskontrolsystemet skal være i overensstemmelse med den 
relevante typegodkendelse. 
 
3. DIAGNOSE OG VEDLIGEHOLDELSE  
Inden måling af udstødningsemissionerne foretages i henhold til procedurerne i punkt 3.1 til 3.7 nedenfor en diagnose og normal nødvendig vedligeholdelse af de køretøjer, der er accepteret til prøvning. 
 3.1. Følgende krav skal være opfyldt: Det kontrolleres, at luftfilter, drivremme, væskestande, 
kølerdæksel, vakuumslanger og elektriske ledninger af betydning for forureningsbegrænsningen er hele og ubeskadigede. Tænding, brændstofmåler og antiforureningskomponenter kontrolleres for forkert justering og/eller uautoriserede indgreb. Alle uregelmæssigheder registreres. 
 3.2. Det kontrolleres, at egendiagnosesystemet fungerer korrekt. Alle fejlfunktionsdata i 
egendiagnosesystemets lager registreres, og de nødvendige reparationer foretages. Hvis egendiagnosesystemets fejlindikatorer registrerer en fejlfunktion under en konditioneringscyklus, kan fejlen findes og repareres. Prøvningen kan gentages, og resultaterne med det reparerede køretøj benyttes. 
 3.3. Tændingssystemet kontrolleres, og defekte komponenter udskiftes, f.eks. tændrør, kabler 
osv. 
 3.4. Kompressionen kontrolleres. Hvis resultatet ikke er tilfredsstillende, afvises køretøjet.  3.5. Motorens parametre kontrolleres i forhold til fabrikantens specifikationer og justeres om 
nødvendigt. 
 3.6. Hvis køretøjet mangler mindre end 800 km i at skulle til planmæssig service, udføres 
denne efter fabrikantens anvisninger. Uanset kilometertal kan fabrikanten forlange, at der skiftes olie og luftfilter. 
 3.7. Når køretøjet er accepteret, udskiftes brændstoffet med det til prøvningen specificerede 
referencebrændstof, medmindre fabrikanten accepterer, at der benyttes kommercielt brændstof. 
 3.8. Hvis et køretøj er udstyret med et periodisk regenererende system som defineret i punkt 
2.20, skal det fastslås, at det ikke nærmer sig en regenereringsperiode (fabrikanten skal have mulighed for at bekræfte dette). 
 3.8.1. I så fald skal køretøjet køre indtil regenereringen er afsluttet. Hvis der sker regenerering 
under måling af emissioner, skal der foretages en yderligere prøvning for at sikre sig, at L 375/288 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 56  
regeneringen er afsluttet. Der skal herefter foretages en ny fuldstændig prøvning, og det første og det andet prøvningsresultat skal ikke tages i betragtning. 
 3.8.2. Som et alternativ til punkt 3.8.1, hvis køretøjet nærmer sig en regereringsperiode, kan 
fabrikanten anmode om, at der anvendes en særlig konditioneringscyklus for at sikre regenerering (dette kan f.eks. omfatte kørsel ved høj hastighed og høj belastning). 
 
Fabrikanten kan anmode om, at prøvningen foretages straks efter regenerering eller efter den af fabrikanten specificerede konditioneringscyklus og normal forkonditionering med henblik på prøvning. 
 4. PRØVNING EFTER IBRUGTAGNING  4.1. Hvis kontrol af køretøjet anses for nødvendig, udføres der emissionsprøvninger i 
henhold til bilag 4 til dette regulativ på forkonditionerede køretøjer, der er udvalgt i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 2 og 3 i dette tillæg. 
 4.2. I køretøjer med egendiagnosesystemer kan det kontrolleres, om fejlindikatoren mv. 
fungerer korrekt efter ibrugtagning for så vidt angår emissionsgrænser (f.eks. grænserne for indikation af funktionsfejl i bilag 11 til dette regulativ) for de typegodkendte specifikationer. 
 4.3. Egendiagnosesystemet kan f.eks. kontrolleres for emissionsniveauer over gældende 
grænseværdier uden fejlfunktionsvisning, systematisk fejlagtig aktivering af fejlindikatoren og fejlbehæftede eller forringede komponenter i egendiagnosesystemet. 
 4.4. Hvis en komponent eller et system ikke svarer til specifikationerne i 
typegodkendelsesattesten og/eller informationspakken for den pågældende køretøjstype, og der ikke er givet tilladelse til en sådan afvigelse i henhold til 1958-overenskomsten, og egendiagnosesystemet ikke viser funktionsfejl, må komponenten eller systemet ikke udskiftes inden emissionsprøvningen, medmindre det konstateres, at der er sket indgreb i eller misbrug af en komponent på en sådan måde, at egendiagnosesystemet ikke registrerer den deraf følgende fejlfunktion. 
 5. EVALUERING AF RESULTATERNE  5.1. Prøvningsresultaterne evalueres i henhold til tillæg 4 til dette bilag.  5.2. Prøvningsresultaterne multipliceres ikke med forringelsesfaktorer.   5.3. Når det drejer sig om periodisk regenererende systemer som defineret i punkt 2.20, skal 
resultaterne multipliceres med faktorerne K
i opnået på det tidspunkt, hvor 
typegodkendelse blev udstedt. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/289
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 57  
 
6. PLAN FOR KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER 
 6.1. Hvis det konstateres, at mere end et køretøj er et ekstraordinært forurenende køretøj, der 
enten 
  - opfylder betingelserne i punkt 3.2.3 i tillæg 4, og både godkendelsesmyndigheden og 
fabrikanten er enige om, at den ekstraordinære forurening skyldes samme årsag, eller 
  -  opfylder betingelserne i punkt 3.2.4 i tillæg 4, og godkendelsesmyndigheden har 
konstateret, at årsagen til den ekstraordinære forurening er den samme 
 
forlanger godkendelsesmyndigheden, at fabrikanten forelægger en plan for korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af den manglende overensstemmelse. 
 6.2. Planen for korrigerende foranstaltninger skal forelægges for godkendelsesmyndigheden 
senest 60 arbejdsdage efter, at meddelelsen jf. punkt 6.1 er givet. Godkendelsesmyndigheden skal inden 30 arbejdsdage godkende eller afvise planen for korrigerende foranstaltninger. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for godkendelsesmyndigheden, at der er brug for mere tid til at undersøge den manglende overensstemmelse for at kunne forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, forlænges fristen dog. 
 6.3. De korrigerende foranstaltninger finder anvendelse på alle køretøjer, der kan tænkes at 
have samme fejl. Det vurderes, om der er behov for at ændre typegodkendelsesdokumenterne. 
 6.4. Fabrikanten skal fremlægge kopi af al korrespondance i forbindelse med planen for 
korrigerende foranstaltninger, føre register over tilbagekaldelsen og regelmæssigt tilstille godkendelsesmyndigheden statusrapporter. 
 6.5. Planen for korrigerende foranstaltninger skal omfatte de i punkt 6.5.1 til 6.5.11 
omhandlede krav. Fabrikanten giver planen for korrigerende foranstaltninger et specifikt navn eller nummer. 
 6.5.1. En beskrivelse af hver køretøjstype, som planen omfatter.  6.5.2. En beskrivelse af de specifikke modifikationer, forandringer, reparationer, korrektioner, 
justeringer eller andre ændringer, der skal foretages for at bringe køretøjerne i overensstemmelse med forskrifterne, herunder et kort sammendrag af de data og tekniske undersøgelser, som underb ygger fa brikantens beslutning om særlige 
foranstaltninger, der skal udbedre den manglende overensstemmelse. 
 6.5.3. En beskrivelse af den metode, fabrikanten agter at anvende til at underrette 
køretøjsejerne. L 375/290 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 58   6.5.4. Eventuelt en beskrivelse af korrekt vedligeholdelse eller brug, som fabrikanten stiller 
som betingelse for ret til udbedring under planen for korrigerende foranstaltninger, og fabrikantens begrundelse for at stille sådanne betingelser. Der kan ikke stilles betingelser med hensyn til vedligeholdelse eller brug, medmindre vedligeholdelse eller brug påviseligt har betydning for den manglende overensstemmelse og de korrigerende foranstaltninger. 
 6.5.5. En beskrivelse af, hvilken procedure køretøjsejerne skal følge for at få udbedret den 
manglende overensstemmelse. Beskrivelsen skal omfatte en dato, efter hvilken de korrigerende foranstaltninger kan træffes, hvor lang tid værkstedet skønsmæssigt skal bruge til udbedringen, og hvor den kan finde sted. Udbedringen skal ske på hensigtsmæssig måde inden for en rimelig tid efter indleveringen af køretøjet. 
 6.5.6. En kopi af de oplysninger, der gives til køretøjsejerne.  6.5.7. En kort beskrivelse af det system, som fabrikanten vil benytte til at sikre tilstrækkelige 
forsyninger af komponenter eller systemer til gennemførelse af udbedringen. Det skal fremgå, hvornår der vil være tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til, af kampagnen kan iværksættes. 
 
6.5.8. En kopi af alle instruktioner, der sendes til de personer, der skal foretage udbedringen. 
 6.5.9. En beskrivelse af, hvilken virkning de foreslåede korrigerende foranstaltninger vil få for 
den enkelte af planen omfattede køretøjstypes emissioner, brændstofforbrug, køreegenskaber og sikkerhed, indeholdende data, tekniske undersøgelser osv., som underb ygger disse konklusioner. 
 6.5.10. Alle øvrige oplysninger, rapporter eller data, som godkendelsesmyndigheden med 
rimelighed måtte anse for nødvendige for at bedømme planen for korrigerende foranstaltninger. 
 6.5.11. Omfatter planen for korrigerende foranstaltninger tilbagekaldelse, skal 
godkendelsesmyndigheden have forelagt en beskrivelse af, hvordan udbedringen registreres. Hvis der anvendes en etiket, vedlægges et eksemplar af denne. 
 6.6. Det kan kræves, at fabrikanten udfører passende tilrettelagte og nødvendige prøvninger 
af komponenter og køretøjer med en foreslået ændring, reparation eller modifikation for at godtgøre, at ændringen, reparationen eller modifikationen har den tilsigtede virkning. 
 6.7. Fabrikanten er ansvarlig for at føre et register over, hvilke køretøjer der er tilbagekaldt 
og udbedret, og hvilket værksted der har udført arbejdet. Godkendelsesmyndigheden har på forlangende adgang til registeret i en periode på fem år fra implementeringen af planen for korrigerende foranstaltninger. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/291
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 59  
 
6.8. Den gennemførte reparation og/eller ændring eller eventuelle fornyelser anføres i en 
attest, som fabrikanten udsteder til køretøjets ejer. L 375/292 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 60  
Tillæg 4
 
 
STATISTISK FREMGANGSMÅDE VED PRØVNING AF OVERENSSTEMMELSE EFTER 
IBRUGTAGNING 
 1. Dette tillæg beskriver den fremgangsmåde, der skal benyttes ved kontrol af, om 
køretøjer i brug opfylder type I-prøvningskravene. 
 2. To forskellige procedurer skal følges:  
i) Den ene anvendes, når der i stikprøven identificeres køretøjer med en 
emissionsrelateret fejl, som skaber store udsving i resultaterne (punkt 3 nedenfor). 
 
ii) Den anden anvendes for den samlede stikprøve (punkt 4 nedenfor). 
 3. PROCEDURE, DER SKAL FØLGES VED EKSTRAORDINÆRT FORURENENDE 
ENHEDER I STIKPRØVEN
1 
 3.1. Med en stikprøve på mindst 3 køretøjer og på højst det antal, der fastlægges ved 
proceduren i punkt 4, udtages et tilfældigt køretøj af stikprøven, og emissionen af de 
forurenende stoffer, der er omfattet af bestemmelserne, måles for at konstatere, om det 
er et ekstraordinært forurenende køretøj. 
 3.2. Et køretøj anses for at være ekstraordinært forurenende, når betingelserne i enten 
punkt 3.2.1 eller 3.2.2 er opfyldt. 
 3.2.1. For så vidt angår et køretøj, der blevet typegodkendt i henhold til grænseværdierne i 
række A i tabellen i punkt 5.3.1.4, er et ekstraordinært forurenende køretøj et køretøj, hvor den gældende grænseværdi for et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, overskrides med en faktor 1,2. 
 3.2.2. For så vidt angår et køretøj, der blevet typegodkendt i henhold til grænseværdierne i 
række B i tabellen i punkt 5.3.1.4, er et ekstraordinært forurenende køretøj et køretøj, hvor den gældende grænseværdi for et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, overskrides med en faktor 1,5. 
                                                
 
1/ På grundlag af de faktiske data efter ibrugtagning, som skal indsendes inden den 
31. december 2003, vil bestemmelserne i dette punkt eventuelt bliver revideret, og der vil blive taget stilling til, a) om definitionen af ekstraordinært forurenende køretøj bør ændres for køretøjer, der er blevet typegodkendt i henhold til de grænseværdier, der er anført i række B i tabellen i punkt 5.3.1.4, b) om proceduren for påvisning af ekstraordinært forurenende køretøjer bør ændres, og c) om procedurerne for overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning på et passende tidspunkt bør erstattes af en ny statistisk procedure. Eventuelle ændringer vil om nødvendigt blive foreslået. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/293
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 61  
 
 
3.2.3. I det specifikke tilfælde, hvor emissionen fra et køretøj af et hvilket som helst 
forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, måles som værende i "mellemområdet".
2 
 3.2.3.1. Hvis køretøjet opfylder betingelserne i dette punkt, fastslås årsagen til 
emissionsoverskridelsen, og der udtages et nyt tilfældigt køretøj af stikprøven. 
 3.2.3.2. Hvis mere end ét køretøj opfylder betingelserne i dette punkt, fastslår 
godkendelsesmyndigheden og fabrikanten, om årsagen til emissionsoverskridelserne er den samme for de to køretøjer. 
 3.2.3.2.1. Hvis godkendelsesmyndigheden og fabrikanten er enige om, at årsagen til 
emissionsoverskridelserne er den samme, anses stikprøven for at være forkastet, og den plan for korrigerende foranstaltninger, der er beskrevet i punkt 6 i tillæg 3, finder anvendelse. 
 3.2.3.2.2. Hvis godkendelsesmyndigheden og fabrikanten ikke er enige om enten årsagen til den 
ekstraordinære emission fra et enkelt køretøj eller om, hvorvidt årsagen til ekstraordinære emissioner fra flere køretøjer er den samme, udtages endnu et tilfældigt køretøj fra stikprøven, medmindre stikprøvens maksimumstørrelse allerede er nået. 
 3.2.3.3. Hvis der kun findes ét køretøj, der opfylder betingelserne i dette punkt, eller hvis der 
findes flere køretøjer, men godkendelsesmyndigheden og fabrikanten er enige om, at det skyldes forskellige årsager, udtages endnu et køretøj fra stikprøven, medmindre stikprøvens maksimumstørrelse allerede er nået. 
 3.2.3.4. Hvis stikprøvens maksimumstørrelse er nået, og der kun er fundet ét køretøj, der 
opfylder betingelserne i dette punkt, og hvis emissionsoverskridelserne kan tilskrives samme årsag, anses stikprøven for at have opfyldt kravene i punkt 3 i dette tillæg. 
 
3.2.3.5. Hvis den oprindelige stikprøve er opbrugt, føjes endnu et køretøj til den oprindelige 
stikprøve, og dette køretøj udtages. 
 
3.2.3.6. Hvis der udtages endnu et køretøj fra stikprøven, anvendes den statistiske procedure i 
punkt 4 i dette tillæg på den forøgede stikprøve. 
 
                                                 
2/ For alle køretøjer bestemmes "mellemområdet" som følger: Køretøjet skal opfylde 
betingelserne i enten punkt 3.2.1 eller 3.2.2, og desuden skal den målte værdi for samme forurenende stof omfattet af bestemmelserne være under et niveau, der bestemmes som produktet af grænseværdien for det pågældende forurenende stof som anført i række A i tabellen i punkt 5.3.1.4 og en faktor på 2,5. L 375/294 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 62  3.2.4. I det specifikke tilfælde hvor emissionen fra et køretøj af et hvilket som helst 
forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, måles som værende i "dumpeområdet"
3. 
 
3.2.4.1. Hvis køretøjet opfylder betingelserne i dette punkt, fastlår godkendelsesmyndigheden 
årsagen til den ekstraordinære forurening, og der udtages et andet tilfældigt køretøj af strikprøven. 
 3.2.4.2. Hvis mere end ét køretøj opfylder betingelserne i dette punkt, og 
godkendelsesmyndigheden konstaterer, at årsagen til den ekstraordinære emission er den samme, meddeles fabrikanten, at stikprøven anses for at være forkastet, og den plan for korrigerende foranstaltninger, der er beskrevet i punkt 6 i tillæg 3, finder anvendelse. 
 3.2.4.3. Hvis der kun findes ét køretøj, der opfylder betingelserne i dette punkt, eller hvis der 
findes flere køretøjer, men godkendelsesmyndigheden og fabrikanten er enige om, at det skyldes forskellige årsager, udtages endnu et køretøj fra stikprøven, medmindre stikprøvens maksimumstørrelse allerede er nået. 
 
3.2.4.4. Hvis stikprøvens maksimumstørrelse er nået, og der kun er fundet ét køretøj, der 
opfylder betingelserne i dette punkt, og hvis emissionsoverskridelserne kan tilskrives samme årsag, anses stikprøven for at have opfyldt kravene i punkt 3 i dette tillæg. 
 
3.2.4.5. Hvis den oprindelige stikprøve er opbrugt, føjes endnu et køretøj til den oprindelige 
stikprøve, og dette køretøj udtages. 
 3.2.4.6. Hvis der udtages endnu et køretøj fra stikprøven, anvendes den statistiske procedure i 
punkt 4 i dette tillæg på den forøgede stikprøve. 
 3.2.5. Hvis det konstateres, at et køretøj ikke er ekstraordinært forurenende, udtages endnu et 
tilfældigt køretøj fra stikprøven. 
 4.  PROCEDURE, DER ANVENDES UDEN SÆRSKILT BEDØMMELSE AF 
EKSTRAORDINÆRT FORURENENDE ENHEDER I STIKPRØVEN 
 4.1. Med en minimal prøvningsstørrelse på 3 indstilles prøveudtagningsproceduren således, 
at sandsynligheden for at et lot består en test, hvor 40 procent af produktionen er defekt, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 procent), mens sandsynligheden for at et lot accepteres, hvor 75 procent af produktionen er defekt, er 0,15 (konsumentens risiko = 15 procent). 
 
                                                
 
3/ For alle køretøjer bestemmes "dumpeområdet" som følger: Den målte værdi for ethvert 
forurenende stof ligger over et niveau, der bestemmes som produktet af grænseværdien for det 
pågældende forurenende stof som anført i række A i tabellen i punkt 5.3.1.4 og en faktor på 2,5. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/295
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 63  
 
4.2. For hver enkelt af de i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ omhandlede forurenende stoffer 
anvendes følgende procedure (jf. figur 4/2 nedenfor). 
 
hvor: 
 
L = grænseværdien for det forurenende stof 
 x
i = måleværdien for det i'te køretøj i stikprøven 
 n = den pågældende stikprøvestørrelse.  
4.3. For stikprøven udregnes en prøvningsstatistik, der kvantificerer antallet af ikke-
overensstemmende køretøjer, f.eks. x
i > L. 
 4.4. Herefter gælder følgende: 
 i) hvis prøvningsstatistikken udviser et tal, der er mindre end eller lig med tallet 
for accept for den givne stikprøvestørrelse i nedenstående tabel, gives der accept for det forurenende stof 
 ii) hvis prøvningsstatistikken udviser et tal, der er større end eller lig med tallet for 
forkastelse af den givne stikprøvestørrelse i nedenstående tabel, forkastes der for det forurenende stof 
  iii) ellers afprøves endnu et køretøj og proceduren anvendes på stikprøven med en 
enhed mere. 
 
I nedenstående tabel er tallene for accept og forkastelse beregnet efter den internationale ISO-standard 8422:1991. 
 
En stikprøve anses for accepteret, hvis den har opfyldt kravene i både punkt 3 og 4 i dette tillæg. 
 L 375/296 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 64  
  
Tabel 4/1
 
 
PRØVEUDTAGNINGSPLAN FOR MÅLING MED ALTERNATIV VARIATION 
  
 
Akkumuleret antal 
prøvningskøretøjer   
Antal for accept   
Antal for forkastelse 
 
3 
4 5 6 7 8 9 
10 11 
12 
13 14 15 16 17 18 19 20 
  
0 1 1 2 2 3 4 4 5 
5 
6 6 7 8 8 9 9 
11  
- - 
5 6 6 7 8 8 9 
9 
10 
11 11 12 12 13 13 12 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/297
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 65  
 
Figur 4/1
 
 
Overensstemmelseskontrol af ibrugtagne køretøjer - kontrolprocedure 
                                        
 
 
Does T A A 1 / 
decide that 
information is 
insufficient to reach a 
decision?  Vehicle manufacturer and administrative departm ent  
 complete vehicle approval for th e new v ehicle type.  
Ad ministrative departm ent ( TAA)  grants type-approval. 
Manu fact ure and sale s of approved vehicle t y pe. 
Vehicle m an u fact urer develops o w n in - service con for m it y 
procedure 
Vehicle m an u fact urer carries out o w n i n- service 
confor mi t y procedure (vehic le  t ype or fa mil y ) 
Vehicle m an u fact urer compile s report of the in -ho use 
procedure (includin g all data required by paragraph 8.2.1.) In- hou se in -
service 
confor mi t y report 
for approved  
vehic le t ype or 
fa m il ySTAR T 
NO
NOManufacturer submits in-
service confor mit y report to 
TAA  1 / for audit YES
TAA  1 / revie ws 
m anufacturer’s in-service 
conformit y  r eport 
Does the  
TAA  1 / accept that  
m anufacturer’s in-service 
conformit y report confirms 
acceptability of a vehicle t ype 
within the famil y ?  
 (paragraph 8. 2. 1.)  
Process Co m pleted.  
No furt her action 
required.  Manufacturer 
provides or  
obtai ns 
additi onal 
information or 
test data. 
 
Manufacturer 
compiles ne w 
in-service  
conformit y 
report. 
TAA  1 / begins form al in-service 
compliance surveillance progr amme  
on s uspect vehicle type (as  
described i n Appendix 3) go to  Figure 
4/2 Does 
the TA A 1 / 
decide to a udit  the 
m anufacturer’s co mpliance 
data for this vehicle type or 
fa mil y ? Manu fact urer 
files report for 
fu ture  
reference  
1/ In th is case, T A A me ans the admi nistrative department that granted  the type-approval.  NO
YES 
YES L 375/298 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 66  
[Text to be inserted in figure 4/1] 
START Start 
Vehicle manufacturer and administrative department complete vehicle approval for the new vehicle type. Administrative department (TAA) grants type-approval. Køretøjsfabrikanten og den administrative tjeneste færdiggør godkendelsen af den nye køretøjstype. Den administrative tjeneste (TGT) udsteder typegodkendelse. 
Manufacture and sales of approved vehicle type. Fremstilling og salg af den godkendte køretøjstype. 
Vehicle manufacturer develops own in-service conformity procedure Køretøjsfabrikanten udvikler egen procedure for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning. 
Vehicle manufacturer carries out own in-service conformity procedure (vehicle type or family) Køretøjsfabrikanten udfører egen procedure for overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning (køretøjstype eller –familie). 
In-house in-service conformity report for approved vehicle type or family Rapport om egen overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning for godkendt køretøjstype eller –familie. 
Vehicle manufacturer compiles report of the in-house procedure (including all data required by 
paragraph 8.2.1.) Køretøjsfabrikanten udfærdiger rapport om 
egen procedure for overensstemmelseskontrol 
(inklusive alle oplysninger i medfør af punkt 
8.2.1). 
Manufacturer files report for future reference Fabrikanten opbevarer rapporten til senere 
brug. 
No Nej 
Does the TAA 1 / decide to audit the 
manufacturer’s compliance data for this vehicle type or family? Beslutter TGT 1
/ at kontrollere fabrikantens 
oplysninger om overensstemmelse af denne køretøjstype eller –familie? 
Yes Ja 
TAA 1 / reviews manufacturer’s in-service 
conformity report TGT 1 / kontrollerer fabrikantens rapport om 
overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning. 
Manufacturer submits in-service conformity report to TAA 1
/ for audit Fabrikanten indleverer rapporten om overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning til TGT 1
/ med henblik på kontrol. 
Manufacturer provides or obtains additional information or test data. Manufacturer compiles new in-service 
conformity report. Fabrikanten udleverer eller fremskaffer 
yderligere oplysninger eller prøvningsdata. Fabrikanten udarbejder ny rapport om 
overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning. 
Does the TAA 1 / accept that  
manufacturer’s in-service conformity report 
confirms acceptability of a vehicle type within the family? (paragraph 8.2.1.) Accepterer TGT 1
/ , at fabrikantens rapport om 
overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning bekræfter, at en bestemt køretøjstype kan accepteres inden for køretøjsfamilien? (punkt 8.2.1) 
Does TAA 1 / decide that information is Beslutter TGT 1 /, at oplysningerne er 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/299
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 67  
 
insufficient to reach a decision? utilstrækkelige til at træffe en afgørelse? 
Process Completed. 
No further action required. Proceduren er overstået. Det kræves ingen yderligere handling. 
TAA 1 / begins formal in-service compliance 
surveillance programme on suspect vehicle type (as described in Appendix 3)  TGT 1
/ påbegynder formelt 
overvågningsprogram af overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning af mistænkt køretøj (som beskrevet i tillæg 3) 
go to Figure 4/2 Gå til figur 4/2. 
1/ In this case, TAA means the administrative 
department that granted the type-approval. 1/ TGT betyder her den administrative tjeneste, 
der har meddelt typegodkendelse. 
 
 
Figur 4/2  
 
Overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning - udvælgelse og prøvning af køretøjer 
 L 375/300 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 68  
 
N O , o r  U N CERT A I N  
 
    27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/301
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 69  
 
[Text to be inserted in figure 4/2] 
Test minimum 3 vehicles Afprøvningsminimum: 3 køretøjer 
Increase sample by 1 Stikprøven øges med 1 
No (one test) Nej (1 prøvning) 
Outlying emitters? Ekstraordinært forurenende enheder? 
Increase sample by 1 Stikprøven øges med 1 
Yes (two tests) Ja (2 prøvninger) 
Apply test statistics Anvend prøvningsstatistik 
More than 1? Mere end 1? 
No Nej 
Yes Ja 
Fail? Forkastet? 
Sample failed Stikprøve forkastet 
Yes Ja 
Same cause? Samme årsag? 
No Nej 
No, or uncertain Nej, eller usikkert 
No Nej 
Pass? Godkendt? 
Yes Ja 
Sample passed(*) Stikprøve godkendt 
Max. sample size? Maksimal stikprøvestørrelse? 
(*)If it fulfils both tests Hvis den består begger prøvninger 
 L 375/302 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 70  
Bilag 1
 
 
MOTORENS OG KØRETØJETS SPECIFIKATIONER SAMT OPLYSNINGER 
OM PRØVNINGSPROCEDURER 
 Nedenstående oplysninger skal, i det omfang de er relevante, indsendes i tre eksemplarer.  Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Hvor der måtte være tale om mikroprocessorstyrede funktioner, skal der fremlægges fyldestgørende driftsoplysninger om disse.  
 
1. GENERELT  1.1. Fabrikat (firmabetegnelse): ..........................................................................................  1.2. Type og handelsbetegnelse (anfør enhver variant):......................................................  1.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet: ..............................................  1.3.1. Mærkets anbringelsessted: ..........................................................................................  
1.4. Køretøjets klasse: ....................................................................................................... . 
 
1.5. Fabrikantens navn og adresse:......................................................................................  1.6. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant:....................  2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER  2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:..........................................  2.2. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse):...................................................  3. MASSE (i kilogram) (der henvises i givet fald til tegninger) ......................................  3.1. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af chassis  med førerhus, hvis fabrikanten ikke monterer karrosseri  (med kølevæske, smøremidler, brændstof, værktøj, reservehjul og fører): .................   3.2. Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten: ..................................................  4. BESKRIVELSE AF ENERGIOMDANNERE  4.1. Motorfabrikant: ........................................................................................................... . 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/303
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 71  
 
4.1.1. Fabrikationskode som markeret på motoren eller andet 
 identifikationsmærke:...................................................................................................  4.2. Forbrændingsmotor: ....................................................................................................  4.2.1. Særlige motordata: ...................................................................................................... . 
 4.2.1.1. Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding,   firetakts/totakts 1
/ 
 4.2.1.2. Antal cylindre, cylinderarrangement samt tændingsrækkefølge:.................................  4.2.1.2.1. Boring: 3
/ ..............................................................................................................mm 
 4.2.1.2.2. Slaglængde: 3
/ ....................................................................................................... mm 
 
4.2.1.3. Slagvolumen: 4 /.................................................................................................... cm3 
 
4.2.1.4. Volumetrisk kompressionsforhold: 2 / .......................................................................... 
 4.2.1.5. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone: .................................................  4.2.1.6. Normal tomgangshastighed: 2
/..................................................................................... 
 4.2.1.7. Høj tomgangshastighed: 2
/........................................................................................... 
 4.2.1.8. Volumemængden af carbonmonoxdid i udstødningsgassen ved   tomgang (ifølge fabrikantens  angivelser) 2
/ .........................................................................................................   % 
   
4.2.1.9. Maksimal nettoeffekt: 2 /............. kW ved.......................................................... min-1 
 
4.2.2. Brændstof: diesel/benzin/LPG/NG 1 / 
 4.2.3. Oktantal (research-metoden) (RON):...........................................................................  4.2.4. Brændstoftilførsel  4.2.4.1. Ved karburator(er): ja/nej 1
/ 
 4.2.4.1.1. Fabrikat(er) :...................................................................................................... ........... 
 4.2.4.1.2. Type(r):   L 375/304 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 72  4.2.4.1.3. Antal:   4.2.4.1.4. Tilpasninger: 2
/............................................................................................................. 
 4.2.4.1.4.1. Dyser:  .......................................................................................................... ......... 
 4.2.4.1.4.2. Venturier: ....................................................................................................... ............. 
 4.2.4.1.4.3. Svømmerniveau:.................................................................................................... ....... 
 4.2.4.1.4.4. Svømmerens masse: ................................................................................................. .... 
 4.2.4.1.4.5. Svømmernål: ....................................................................................................... ......... 
 4.2.4.1.5. Koldstartsystem: manuelt/automatisk 1
/  
 4.2.4.1.5.1. Funktionsprincip:................................................................................................. ......... 
 4.2.4.1.5.2. Funktionsgrænser/indstillinger: 1
/ 2/ ........................................................................... 
 4.2.4.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej 1
/ 
 4.2.4.2.1. Beskrivelse af systemet: ............................................................................................ ... 
 4.2.4.2.2. Funktionsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/hvirvelkammer 1
/  
 4.2.4.2.3. Indsprøjtningspumpe  4.2.4.2.3.1. Fabrikat(er): .................................................................................................... ............. 
 4.2.4.2.3.2. Type(r):  ........................................................................................................ ............ 
 
4.2.4.2.3.3. Maksimal brændstoftilførsel: 1
/ 2/ ........... mm3/takt eller cyklus ved en 
pumpehastighed på 1 / 2/ ...........min-1 eller karakteristikdiagram:.............................. 
 
4.2.4.2.3.4. Indsprøjtningsindstilling: 2 / ......................................................................................... 
 4.2.4.2.3.5. Indsprøjtningsforstillingskurve: 2
/ ............................................................................... 
 4.2.4.2.3.6. Kalibreringsprocedure: prøvebænk/motor 1
/ 
 4.2.4.2.4. Regulator  4.2.4.2.4.1. Type: ............................................................................................................ ........ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/305
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 73  
 
 
4.2.4.2.4.2. Afskæringspunkt: .................................................................................................. ....... 
 
4.2.4.2.4.2.1. Afskæringspunkt under belastning:...................................................................  min-1 
 4.2.4.2.4.2.2. Afskæringspunkt uden belastning: ....................................................................  min-1 
 4.2.4.2.4.3.  Tomgangshastighed:..........................................................................................  min-1 
 4.2.4.2.5. Indsprøjtningsdyse(er).............................................................................................. .... 
 
4.2.4.2.5.1. Fabrikat(er):..................................................................................................... ............. 
 4.2.4.2.5.2. Type(r):   4.2.4.2.5.3. Åbningstryk: 2/ …..kPa eller karakteristikdiagram: ....................................................   4.2.4.2.6. Koldstartsystem  4.2.4.2.6.1. Fabrikat(er):  4.2.4.2.6.2. Type(r):  4.2.4.2.6.3. Beskrivelse: ...................................................................................................... ............ 
 4.2.4.2.7. Hjælpestartanordning  4.2.4.2.7.1. Fabrikat(er):  4.2.4.2.7.2. Type(r):  4.2.4.2.7.3. Beskrivelse: ...................................................................................................... ............ 
 4.2.4.3. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej 1
/ 
 4.2.4.3.1. Beskrivelse af systemet: ............................................................................................ ... 
 4.2.4.3.2. Funktionsprincip:Indsugningsmanifold 
(singlepoint/multipointindsprøjtning)/direkte indsprøjtning/andet (angiv nærmere) 
  Styreenhed – type (eller nr.): ) Brændstofregulator – type: ) L 375/306 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 74  
Luftflowføler – type: ) Brændstoffordeler – type: ) Påbudte oplysninger Trykregulator – type: ) ved kontinuerlig Mikroomskifter – type: ) indsprøjtning. Tomgangsskrue – type: ) Ved andre Gasspjældhus – type: ) systemer angives tilsvarende Vandtemperaturføler – type: ) detaljer Lufttemperaturføler – type: ) Lufttemperaturomskifter – type: ) 
 
Radiostøjdæmpning. Beskrivelse og/eller tegning: 1
/......................................... 
 ............................................................................................................................. 
............................................................................................................................. 
 4.2.4.3.3.  Fabrikat(er):...................................................................................................... ......... 
 4.2.4.3.4. Type(r):  4.2.4.3.5. Dyser: Åbningstryk: 1
/ 2/ ................................................................................... kPa 
 eller karakteristikdiagram:.........................................................................................  
4.2.4.3.6. Indsprøjtningsindstilling:.......................................................................................... . 
 
4.2.4.3.7. Koldstartsystem:.................................................................................................... .... 
 4.2.4.3.7.1. Funktionsprincip(per):............................................................................................ ... 
 4.2.4.3.7.2. Funktionsgrænser/indstillinger: 1
/ 2/ ........................................................................ 
 4.2.4.4. Fødepumpe ............................................................................................................. ... 
 4.2.4.4.1. Tryk: 1
/ 2/ ....... kPa eller karakteristikdiagram:........................................................ 
 4.2.5. Tænding ................................................................................................................ .... 
 4.2.5.1. Fabrikat(er):......................................................................................................... ......
 4.2.5.2. Type(r): ............................................................................................................. ....... 
 4.2.5.3. Funktionsprincip:..................................................................................................... .. 
 4.2.5.4. Kurve for fortænding: 2/............................................................................................  4.2.5.5. Statisk fortænding: 2
/........ grader før top ................................................................ 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/307
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 75  
 
4.2.5.6. Gnistgab: 2 / ......................................................................................................... ..... 
 
4.2.5.7. Kamvinkel: 2
/ ............................................................................................................ 
 4.2.5.8. Tændrør: ............................................................................................................. ....... 
 4.2.5.8.1. Fabrikat: .......................................................................................................... .......... 
 4.2.5.8.2. Type: .............................................................................................................. ...... 
 4.2.5.8.3. Gnistgabindstilling: .............................................................................................mm  4.2.5.9. Tændspole: ............................................................................................................ .... 
 4.2.5.9.1. Fabrikat: .......................................................................................................... .......... 
 4.2.5.9.2. Type: .............................................................................................................. ...... 
 4.2.5.10. Tændkondensator: .....................................................................................................  
 4.2.5.10.1. Fabrikat: ......................................................................................................... ........... 
 4.2.5.10.2. Type: ............................................................................................................. ....... 
 4.2.6. Kølesystem: væske/luft 1/ .........................................................................................  4.2.7. Indsugningssystem: ...................................................................................................  4.2.7.1. Tryklader: ja/nej 1
/ .................................................................................................... 
 4.2.7.1.1. Fabrikat(er):....................................................................................................... ........
 4.2.7.1.2. Type(r): ........................................................................................................... ......... 
 4.2.7.1.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk:.................................................kPa,  ladetrykventil) ...........................................................................................................  4.2.7.2. Intercooler: ja/nej 1
/ .................................................................................................. 
 4.2.7.3.  Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, 
opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): .............................................. 
 4.2.7.3.1.  Beskrivelse af indsugningsmanifold (tegninger og/eller fotografier): ......................  L 375/308 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 76  4.2.7.3.2.  Luftfilter, tegninger: ......................................................................................... el ler 
 4.2.7.3.2.1. Fabrikat(er): .................................................................................................... ..........
 4.2.7.3.2.2. Type(r): ......................................................................................................... ........... 
 4.2.7.3.3.  Indsugningslyddæmper, tegninger: ...................................................................eller  4.2.7.3.3.1.  Fabrikat(er):.................................................................................................... ...........
 4.2.7.3.3.2.  Type(r): ........................................................................................................ ............ 
 4.2.8.  Udstødningssystem....................................................................................................  4.2.8.1.  Beskrivelse og tegninger af udstødningssystem:.......................................................  4.2.9.  Ventilindstilling eller tilsvarende data: .....................................................................  4.2.9.1.  Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller, for alternative 
distributionssystemer, nærmere angivelse af indstilling, i forhold til dødpunkter:... 
 
4.2.9.2.  Reference- og/eller indstillingsområde 1
/ 2/ ............................................................. 
 
4.2.10.  Anvendt smøremiddel: ..............................................................................................  4.2.10.1.  Fabrikat: .......................................................................................................... .......... 
 4.2.10.2.  Type: .............................................................................................................. ...... 
 4.2.11.  Foranstaltninger mod luftforurening: ........................................................................  4.2.11.1.  Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): .........  4.2.11.2.  Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og 
ikke er omfattet af en anden rubrik): .........................................................................
 4.2.11.2.1.  Katalysator: ja/nej 1
/ ................................................................................................. 
 4.2.11.2.1.1.  Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ............................................................  4.2.11.2.1.2.  Katalysatorens/katalysatorernes mål og form (volumen mv.): ..............................  4.2.11.2.1.3.  Katalytisk virkning:............................................................................................ .... 
 4.2.11.2.1.4.  Samlet mængde ædelmetal:.................................................................................... 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/309
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 77  
 
 
4.2.11.2.1.5.  Relativ koncentration: .......................................................................................... .. 
 4.2.11.2.1.6.  Substrat (struktur og materiale):.............................................................................  4.2.11.2.1.7.  Celletæthed:.................................................................................................... ........ 
 4.2.11.2.1.8.  Katalysatorbeholdertype:........................................................................................  
 4.2.11.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i 
udstødningssystemet): ............................................................................................ 
 4.2.11.2.1.10. Beskrivelse af regenereringssystemer/system til efterbehandling af 
udstødningen: ......................................................................................................... 
 4.2.11.2.1.10.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller ækvivalent motorprøvebænkscyklusser 
mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelserne ækvivalent med type I prøven (afstand "D" i figur 1 i bilag 13): .......................... 
.......................................................... ................................................................... 
 4.2.11.2.1.10.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to 
cyklusser, hvor regenererende faser forekommer:.................................................. 
 4.2.11.2.1.10.3. Parametre til bestemmelse af belastningsniveauet før regenerering forekommer 
(dvs. temperatur, tryk osv.): ........................................................... ....................... 
 4.2.11.2.1.10.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste system ved prøveproceduren 
beskrevet i punkt 3.1, bilag 13: ........................................................... .................. 
 4.2.11.2.1.11.  Lambdasonde: type.............................................................................................. ... 
 4.2.11.2.1.11.1. Placering af lambdasonde:..................................................................................... . 
 4.2.11.2.1.11.2. Kontrolinterval for lambdasonde: 2
/ ...................................................................... 
 4.2.11.2.2. Luftindblæsning: ja/nej 1
/ ...................................................................................... 
 4.2.11.2.2.1.  Type (pulserende luft, luftpumpe, ...):....................................................................  4.2.11.2.3.  Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej 1
/ 
 4.2.11.2.3.1.  Karakteristika (flow, ...): ..................................................................................... ...... 
 L 375/310 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 78  4.2.11.2.4.  Fordampningsemissionsbegrænsningssystem. Fuldstændig detaljeret beskrivelse 
af anordningerne og deres indstillingstilstand: 
  Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: .....................................................   Tegning af beholder med aktivt kul: .........................................................................   Tegning af brændstoftank med angivelse af kapacitet og materiale: ........................  4.2.11.2.5.  Partikelfilter: ja/nej 1
/ 
 4.2.11.2.5.1.  Partikelfilterets dimensioner og form (kapacitet):  4.2.11.2.5.2.  Partikelfilterets type og udformning: ........................................................................  4.2.11.2.5.3.  Placering af partikelfilter (referenceafstand i udstødningssystem): ..........................  4.2.11.2.5.4.  Regenerende system/-metode. Beskrivelse og tegning: ............................................  4.2.11.2.5.4.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller ækvivalent motorprøvebænkcyklus mellem 
to cyklusser, hvor regenerering foregår under betingelserne ækvivalent med type 
I-prøven (afstand 'D' i figur 1 i bilag 13):.................................................................. 
 ........................................................... ................................................................... ..... 
 
4.2.11.2.5.4.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to 
cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: ............................................................ ................................................................... .... 
 4.2.11.2.5.4.3. Parametre til at bestemme belastningsniveauet før regenerering forekommer (dvs. 
temperatur, tryk osv.): ............................................................ 
 4.2.11.2.5.4.4.   Beskrivelse af metode anvendt til at belaste system ved prøveproceduren 
beskrevet i ..................... punkt 3.1, bilag 13: .......................................................... . 
 
4.2.11.2.6.  Andre systemer (beskrivelse og funktionsprincip):...................................................  4.2.11.2.7.  Egendiagnosesystem (OBD)  4.2.11.2.7.1.  Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI): ..................................  4.2.11.2.7.2.  Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet, og 
disses formål:............................................................................................................. 
 4.2.11.2.7.3. Beskrivelse (generelle funktionsprincipper) for:  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/311
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 79  
 
4.2.11.2.7.3.1.  Motorer med styret tænding 
 4.2.11.2.7.3.1.1.  Overvågning af katalysator: ................................................................................  4.2.11.2.7.3.1.2.  Detektion af fejltænding:................................................................................... .. 
 4.2.11.2.7.3.1.3.  Overvågning af lambdasonde:.............................................................................  4.2.11.2.7.3.1.4.  Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet:...........................  4.2.11.2.7.3.2.  Motorer med kompressionstænding  4.2.11.2.7.3.2.1.  Overvågning af katalysator: ................................................................................  4.2.11.2.7.3.2.2.  Overvågning af partikelfilter: .............................................................................  
 4.2.11.2.7.3.2.3.  Overvågning af elektronisk brændstofsystem: ....................................................  4.2.11.2.7.3.2.4.  Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet:...........................  4.2.11.2.7.4.  Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller 
statistisk metode): ............................................................................................... 
 4.2.11.2.7.5.  Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af 
egendiagnosemeddelelser (med forklaring af hver): ........................................... 
  4.2.11.2.7.6.  Køretøjsfabrikanten skal afgive følgende supplerende oplysninger med 
henblik på at give mulighed for produktion af egendiagnosekompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr. 
 4.2.11.2.7.6.1.  Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den 
oprindelige typegodkendelse af køretøjet. 
 4.2.11.2.7.6.2.  Beskrivelse af arten af den egendiagnosecyklus, som er anvendt ved den 
oprindelige typegodkendelse af køretøjet for den komponent, som overvåges af egendiagnosesystemet. 
 4.2.11.2.7.6.3.  Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet 
med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlkontrollampe (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af L 375/312 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 80  
egendiagnosesystemet.  Fortegnelse over alle de anvendte egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI).  Navnlig skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $05 Test-ID $21 til FF, og de i service $06 angivne data.  For køretøjer, der anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 "Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems" skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test-ID $00 til FF for hver ID-supported OBD-monitor. 
 4.2.11.2.7.6.4.  De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. afgives ved at 
udfylde en tabel svarende til den nedenstående og vedhæfte denne til bilaget:  
 
Ko mponen t  Fejlkode  O v e r v ågn i ngs -
strategi  Kriterier for 
fejldetektionKriterier for 
akti verin g 
af 
fejlindika torSek und ære 
parametre  Forbehand-
lin g De mon -
strations test
Katal y sator  P04 20  Sig naler fra 
la mbda-
sonde 1 og 2  Forskel 
me l l em 
sig naler fra 
sonde 1 og 
sonde 2  3. cy klu s  Motor-
hasti g hed, 
mo torbelast-
nin g, A/ F- 
arbej dsmåde, 
katal y sator-
te mperatur  To  type I-
c ykl u sser  Type I  
 
 
 4.2.12. LPG-brændstofsystem: ja/nej 1
/ 
 4.2.12.1.  Godkendelsesnummer: ..............................................................................................  4.2.12.2.  Elektronisk motorstyreenhed for LPG-drift  4.2.12.2.1.  Fabrikat(er):..................................................................................................... .......... 
 4.2.12.2.2.  Type(r):   4.2.12.2.3.  Justeringsmuligheder, som vedrører emissioner: ......................................................  4.2.12.3.  Yderligere dokumentation:........................................................................................  4.2.12.3.1. Beskrivelse af beskyttelsen af katalysatoren ved omskift mellem benzin og LPG:.. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/313
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 81  
 
4.2.12.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, 
kompensationsslanger mv.):......................................................................................
 
4.2.12.3.3.  Tegning af symbol:................................................................................................ .... 
 4.2.13.  NG-brændstofsystem: ja/nej 1
/ 
 4.2.13.1.  Godkendelsesnummer: ..............................................................................................  4.2.13.2.  Elektronisk motorstyreenhed for NG-drift  4.2.13.2.1.  Fabrikat(er):..................................................................................................... .......... 
 4.2.13.2.2.  Type(r):   4.2.13.2.3.  Justeringsmuligheder, som vedrører emissioner: ......................................................  4.2.13.3.  Yderligere dokumentation:........................................................................................  4.2.13.3.1.  Beskrivelse af katalysatorens beskyttelse ved omskift mellem benzin og LPG: ......  4.2.13.3.2.  Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, 
kompensationsslanger mv.):...................................................................................... 
 4.2.13.3.3.  Tegning af symbol:................................................................................................ .... 
 4.3. Hybridelektrisk køretøj:  ja/nej 1
/ 
4.3.1. Kategori af hybridelektrisk køretøj  med ekstern opladning/      med ikke-ekstern opladning 1
/ 
4.3.2. Omskifter for funktionsmåde:  med/uden  1 / 
4.3.2.1. Valgbare indstillinger  .............................................................. 4.3.2.1.1. Udelukkende elektrisk drift:  ja/nej 1
/ 
4.3.2.1.2. Udelukkende brændstofdrift:  ja/nej 1 / 
4.3.2.1.3. Hybridindstillinger:  ja/nej 1 / 
    (i givet fald gives en kort beskrivelse)  4.3.3. Beskrivelse af anordningen til energilagring: (batteri, kondensator,   svinghjul/generator osv.) ........................................................................................... 4.3.3.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........ 
4.3.3.2. Type: ................................................................................................................ ......... 
4.3.3.3. Identifikationsnr: ...... ............................................................................................. ... 
4.3.3.4. Type elektrokemisk element: ...... ............................................................................. 4.3.3.5. Energi: ......  (ved batteri: spænding og kapacitet Ah i 2 h, ved kondensator: J, …). 4.3.3.6. Lader: i ndbygge t /ekstern /ingen 1
/ 
4.3.4. Elektriske maskiner (separat beskrivelse for hver type elektrisk maskine) L 375/314 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 82  4.3.4.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........ 
4.3.4.2. Type: ................................................................................................................ ......... 
4.3.4.3. Primær anvendelse: drivmotor/generator 4.3.4.3.1. Ved anvendelse som drivmotor: enkeltmotor/flere motorer (antal):......................... 4.3.4.4. Maksimal effekt: ........................ kW 4.3.4.5. Funktionsprincip: .................................................................................................... .. 
4.3.4.5.1. jævnstrøm / vekselstrøm 3/ antal faser: .................................................................... 4.3.4.5.2. separat magnetisering / serie / sammensat 1
/ ............................................................ 
4.3.4.5.3. synkron/asynkron 1 / .................................................................................................. 
4.3.5. Styringsenhed ........................................................................................................... . 
4.3.5.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........ 
4.3.5.2. Type: ................................................................................................................ ......... 
4.3.5.3. Identifikationsnummer: ...... ...................................................................................... 4.3.6. Effektregulator......................................................................................................... .. 
4.3.6.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........ 
4.3.6.2. Type: ................................................................................................................ ......... 
4.3.6.3. Identifikationsnr.: ...... ............................................................................................ ... 
4.3.7. Køretøjets elektriske rækkevidde…..km (i henhold til bilag 7 til regulativ nr. 
101):   
4.3.8. Fabrikantens anbefaling mht. konditionering: ..........................................................  
5.  TRANSMISSION  5.1.  Kobling (type): ..........................................................................................................  
 5.1.1.  Største momentomformning:.....................................................................................  5.2.  Gearkasse: .............................................................................................................. ..
 5.2.1.  Type: ................................................................................................................. ... 
 5.2.2. Placering i forhold til motor: .....................................................................................  5.2.3.  Betjeningsmåde: ........................................................................................................  
 5.3. Gearudvekslingsforhold ...............................................................................………. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/315
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 83  
 
 
 
Indeks   
Gearkasse n s 
udve ksli n g   
Dif ferent ialets 
udve ksli n gs forhold   
Totalt 
udve ksli n gs forhold
 
 
Maksi m u m  for CVT 
(*)  
     
 1       
 2       
 3       
 4, 5 andre       
 M i n imum f o r  C V T  ( * )       
 Bakgear       
 
(*) Trinløst variabel transmission 
 
6.  HJULOPHÆNG........................................................................................................  6.1.  Dæk og hjul .............................................................................................................. .
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... .... 
 6.1.1.  Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, mindste 
belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r))............................................................ 
   6.1.1.1. Aksler  6.1.1.1.1. Aksel 1:............................................................................................................ .......... 
 6.1.1.1.2. Aksel 2:............................................................................................................ .......... 
 6.1.1.1.3. Aksel 3:............................................................................................................ .......... 
 6.1.1.1.4. Aksel 4:............................................................................................................ ... osv. 
 6.1.2.  Øvre og nedre grænse for rulleomkreds ....................................................................  L 375/316 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 84  6.1.2.1. Aksler  6.1.2.1.1. Aksel 1:............................................................................................................ .......... 
 6.1.2.1.2. Aksel 2:............................................................................................................ .......... 
 6.1.2.1.3. Aksel 3:............................................................................................................ .......... 
 6.1.2.1.4. Aksel 4:............................................................................................................ ... osv. 
 6.1.3.  Dæktryk anbefalet af køretøjsfabrikanten:  kPa  7.  KARROSSERI  7.1. Antal sæder:.............................................................................................................. . 
     
 
             ____________ 1
/ Det ikke gældende overstreges. 
  2
/ Angiv tolerancen. 
 3
/ Denne værdi skal afrundes til den nærmeste tiendedel af en millimeter. 
 4
/ Denne værdi skal udregnes med π = 3,1416 og afrundes til den nærmeste cm3. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/317
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 85  
 
Bilag 2  
 
MEDDELELSE 
  (største format:  A4 (210 x 297 mm))  
udstedt af: (myndighedens navn) 
.........................................
......................................... 
......................................... 
        vedrørende: 2
/ UDSTEDELSE AF GODKENDELSE 
UDVIDELSE AF GODKENDELSE NÆGTELSE AF GODKENDELSE INDDRAGELSE AF GODKENDELSE ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN 
  for en køretøjstype med hensyn til motorens emission af forurenende gasser i henhold til regulativ nr. 83  
 
Godkendelse nr.: ………………     Udvidelse nr.: ………………… 
 
 1.  Køretøjstypens klasse (M
1, N1 osv.): .................................................................................... 
 1.1. Hybridelektrisk køretøj : ja/nej 2
/ 
 1.1.1. Kategori af hybridelektrisk køretøj : med ekstern opladning/ ikke-ekstern opladning 2
/ 
 1.1.2. Omskifter for funktionsmåde : med/uden  2
/ 
 2.  Motorbrændstof : benzin/diesel/LPG/CNG: 2
/ 
 3.  Køretøjets handelsnavn eller mærke: ....................................................................................  L 375/318 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 86  4.  Køretøjstype: .................... Motortype: ..........................................................................  5.  Fabrikantens navn og adresse: ........................................................................................  6.  Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: .............................................  7.  Køretøjets masse i ulastet stand: ....................................................................................  7.1. Køretøjets referencemasse: .............................................................................................  8.  Køretøjets totalmasse: ....................................................................................................  
 9.  Antal sæder (inkl. føreren): ............................................................................................  10.  Transmission  10.1. Manuel, automatisk eller CVT (trinløst variabel): 2
/ 3/.................................................. 
 10.2. Antal gearinger:......................................................................................................... ...... 
 10.3. Gearkassens udvekslingsforhold: 2
/ 
  
Første gear N/V:........................................................................................................ Andet gear N/V:........................................................................................................ Tredje gear N/V: ....................................................................................................... Fjerde gear N/V: ...................................................................................................... Femte gear N/V: ....................................................................................................... Endeligt udvekslingsforhold: ................................................................................... Dækstørrelser:........................................................................................................... Rulleomkreds for dæk anvendt ved type I-prøven: ................................................. Træk: for / bag / 4 x 4: 2
/.......................................................................................... 
 11. Køretøjet indleveret til prøvning den: ..............................................................................  12. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne: .............................................  13. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: .......................................................................  14. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: .................................................................  15. Godkendelse udstedt/nægtet/udvidet/inddraget: 2
/ 
 16.  Prøvningens resultater: .................................................................................................. ... 
 16.1. Type I-prøve: ........................................................................................................... ......... 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/319
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 87  
 
 
 
Forure nende 
stof  
CO 
(g/k m)   
HC 
(g/k m)   
NO x  
(g/k m)   HC + NO
x  (1) 
(g/k m)   Partikler (1 ) 
(g/k m) 
 
         
          
  
 m ålt
 
 
         
          
 
          
beregnet m ed 
ældni ngs-fa ktor (DF) 
 
         
 
(1)  Udelukkende for motorer med kompressionstænding. 
 
 16.1.1. For køretøjer, som anvender LPG eller NG som brændstof:  16.1.1.1. Tabellen gentages for alle LPG/NG-referencegasser, idet det angives, om 
resultaterne er fremkommet ved måling eller beregning.  For køretøjer, som er konstrueret til enten at køre på benzin eller LPG/NG: Tabellen gentages for benzin og alle LPG/NG-referencegasser. 
 16.1.1.2. Hvis køretøjet tilhører en kørende familie, godkendelsesnummer for stamkøretøjet:
............................................................................................................................... ... 
 16.1.1.3. For gasformigt brændstof, forholdet "r" for emissionsresultaterne for familien, for 
hvert forurenende stof: 
 16.1.2. For eksternt opladelige (OVC) hybridelektriske køretøjer:   16.1.2.1. Tabellen gentages for de to sæt prøvningsbetingelser, som er angivet i punkt 3.1 og 
3.2 i bilag 14.    
 16.1.2.2. Tabellen gentages for de vægtede værdier, som fastsættes i henhold til punkt 3.1.4 
og 3.2.4 i bilag 14. .................................................................................................... 
 16.2. Type II-prøve: 2
/ 
 CO: ............... % ved tomgang: ....................................................................... min -1 
 (målt ved udstødningen).  16.3. Type III-prøve: 2
/...................................................................................................... 
 L 375/320 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 88  16.4. Type IV-prøve: 2
/ ..................................................................................  g/prøvning 
 16.5. Type V-prøve:  Holdbarhed......................................................................................  16.5.1. Type holdbarhedsprøve: 80 000 km/anvendes ikke: 2
/ ............................................ 
 16.5.2. Forringelsesfaktorer (DF): beregnet/fastsat 2
/ 
Angiv DF-værdier:.................................................................................................... 
 16.6.  Type VI-prøve: 2
/ ..................................................................................................... 
 
 
  CO (g/ k m)  HC (g/ k m) 
 Målt værdi     
 
16.7. OBD-prøve  16.7.1. Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI):..................................   16.7.2. Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet, og 
disses formål: 
............................................................................................................................... ... 
 16.7.3. Skriftlig beskrivelse (generelle funktionsprincipper) for:  16.7.3.1. Detektion af fejltænding: ..........................................................................................  16.7.3.2.  Overvågning af katalysator:......................................................................................  16.7.3.3. Overvågning af lambda-sonde:.................................................................................  16.7.3.4.  Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet: ................................  16.7.3.5. Overvågning af partikelfilter: ...................................................................................  16.7.3.6.  Overvågning af aktuatorer for elektronisk brændstofsystem:...................................  16.7.3.7. Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet: ................................  16.7.4. Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller 
statistisk metode): ..................................................................................................... 
 16.7.5. Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af egendiagnosemeddelelser 
(med forklaring af hver):........................................................................................... 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/321
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 89  
 
 
17. Emissionsdata til brug for periodisk syn ..................................................................   
 
Prøve   CO -v ærdi 
(% vol.)  
La mbda (1)   Motorhastig hed 
(m i n  -1)  
Motorol je- 
te mperatur 
(°C) 
 
Kontrol af lav  
to mga n g   
  ikke rele va nt     
 Kontrol ved  høj 
to mga n g  
       
 
(1) Lambdaformel: (se punkt 5.3.7.3. i dette regulativ) 
 
 18.  Godkendelsesmærkets placering på køretøjet: .........................................................  19. Sted: ...................................................................................................................... .... 
 20.  Dato:..................................................................................................................... ..... 
 21.  Underskrift:.............................................................................................................. . 
   _____________________  1
/   Betegnelsesnummer for det land, hvor godkendelsen er 
udstedt/udvidet/nægtet/tilbagetrukket (se godkendelsesforskrifter i regulativet). 
 2
/    Det ikke gældende overstreges. 
 3
/    For køretøjer, som er udstyret med automatgear, afgives alle relevante tekniske data. 
  L 375/322 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 90  
Bilag 2 - Tillæg 1
 
 
OPLYSNINGER VEDRØRENDE EGENDIAGNOSESYSTEMET (OBD) 
 Som anført i oplysningsskemaets punkt 4.2.11.2.7.6 i bilag 1 til dette regulativ skal køretøjsfabrikanten give oplysningerne i dette tillæg med henblik på at give mulighed for produktion af egendiagnose-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøveudstyr.  Køretøjsfabrikanten behøver ikke give sådanne oplysninger, hvis de er omfattet af intellektuel ophavsret eller er særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr.  På anmodning skal dette tillæg stilles til rådighed uden forskelsbehandling for enhver interesseret fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr.  1. Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige 
typegodkendelse af køretøjet. 
 2. Beskrivelse af arten af den egendiagnosecyklus, som er anvendt ved den oprindelige 
typegodkendelse af køretøjet for den komponent, som overvåges af egendiagnosesystemet. 
 3. Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for 
fejldetektion og aktivering af fejlkontrollampe (fast antal kørecykler eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af egendiagnosesystemet.  Fortegnelse over alle de anvendte egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI).  Navnlig skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $05 Test-ID $21 til FF, og de i service $06 angivne data.  For køretøjer, der anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 "Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems" skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test-ID $00 til FF for hver ID-supported OBD-monitor. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/323
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 91  
 
 
Disse oplysninger kan gives i form af en tabel svarende til nedenstående:  
Ko mponen t  FejlkodeOvervå g -
nin g sstrate gi  Kriterier for 
fejldetektionKriterier 
for 
akti verin g 
af fejlindi -
kator Sek und ære 
parametre  Forbehandlin g  De mon stra-
tionste st  
Katal y sator  P04 20  Sig naler fra 
la mbda-
sonde 1 og 2  Forskel 
me l l em 
sig naler fra 
sonde 1 og 
sonde 2  3. cy klu sMotorhastig hed, 
m o torbelastni n g, 
A/ F- 
arbej dsmåde, 
katal y sator-
te mperatur  To  type I-
c ykl u sser  Type I  
 L 375/324 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 92  
 
Bilag 3  
 
UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKET 
 Godkendelse B (række A)
 1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for  
forurenende gasser, der gælder for motorer drevet af benzin (blyfri) eller  blyfri benzin og enten LPG eller NG.   
 
 
Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med 
punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede 
Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.  
Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i 
regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er 
angivet i række A (2000) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4. 
 
Godkendelse B, (række B) 1 / - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af 
forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af benzin (blyfri) eller af enten blyfri benzin, 
LPG eller NG.  
 
 
 
 
Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med 
punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede 
Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.  
Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/325
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 93  
 
regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er 
angivet i række B (2005) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4. 
 
Godkendelse C (række A)  1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af 
forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af dieselbrændstof. 
 
 
 
Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med 
punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede 
Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.  
Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i 
regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er 
angivet i række A (2000) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4. 
 
Godkendelse C (række B)  1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af 
forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af dieselbrændstof. 
 
 
 
Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med 
punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede 
Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.  
Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i 
regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er 
angivet i række B (2005) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4. 
 
Godkendelse D (række A)  1/ - Køretøjer, der er omfattet af de grænseværdier for emission af 
forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af LPG eller NG. L 375/326 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 94  
 
 
 
Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med 
punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede 
Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.  
Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i 
regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er 
angivet i række A (2000) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4. 
 
 
Godkendelse D (række B)  1/ - Køretøjer, som er omfattet af de grænseværdier for emission af 
forurenende gasser, som gælder for motorer drevet af LPG eller NG. 
 
 
 
Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret på et køretøj i overensstemmelse med 
punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Det Forenede 
Kongerige (E 11) i henhold til regulativ nr. 83 med godkendelsesnummer 052439.  
Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev udstedt i overensstemmelse med kravene i 
regulativ nr. 83 med ændringsserie 05 og overholder de grænseværdier for type I-prøven, som er 
angivet i række B (2005) i tabellen i dette regulativs punkt 5.3.1.4. 
 
 
__________________ 
1/ Jf. punkt 2.19 og 5.3.1.4 i dette regulativ. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/327
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 95  
 
Bilag 4
 
 
TYPE I-PRØVE 
 
(Kontrol af emission af udstødningsgasser efter koldstart) 
 
1. INDLEDNING 
 
I dette bilag beskrives fremgangsmåden for udførelse af den type I-prøve, som er 
defineret i dette regulativs punkt 5.3.1. Hvis der anvendes LPG eller NG som 
referencebrændstof, finder bestemmelserne i bilag 12 desuden anvendelse. Hvis 
køretøjet er udstyret med et periodisk regenererende system som defineret i punkt 
2.20, finder bestemmelserne i bilag 13 anvendelse. 
 
2.  KØRECYKLUS PÅ CHASSISDYNAMOMETERET 
 
2.1.  Beskrivelse af cyklussen  
 
Kørecyklussen på chassisdynmometeret skal være den, som er angivet i tillæg 1 til 
dette bilag. 
 
2.2. Generelle betingelser for gennemførelse af cyklussen  
 
Der gennemføres efter behov en række foreløbige prøvecyklusser med henblik på at 
fastslå, hvordan speeder og bremsepedal bedst aktiveres, for at cyklussen ligger så 
tæt på den teoretiske prøvecyklus som muligt inden for de foreskrevne grænser. 
 
2.3.  Brug af gearkassen  
 
2.3.1. Hvis den højeste hastighed, der kan nås i 1. gear, er under 15 km/h, benyttes 2., 3. og 
4. gear til prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til 
prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2). 2., 3. og 4. gear kan ligeledes 
benyttes til prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til 
prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2), hvis det i køreanvisningerne 
anbefales at starte i 2. gear på plan vej, eller hvis 1. gear udelukkende er beregnet til 
terrænkørsel, langsom kørsel eller bugsering. 
 
Køretøjer, som ikke når op på de i prøvecyklussen krævede accelerations- og 
maksimumshastighedsværdier, skal køres med speederen i bund, indtil de igen når 
den krævede kørselskurve. Afvigelserne fra prøvecyklussen anføres i 
prøverapporten. 
 L 375/328 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 96  
2.3.2. Køretøjer med halvautomatisk gear afprøves med gearet i den til ligeudkørsel 
normalt benyttede stilling, og gearskiftet anvendes i henhold til fabrikantens 
anvisninger. 
 
2.3.3.  Køretøjer med automatgear afprøves i højeste gear (position "drive"). Speederen 
aktiveres således, at der opnås så jævn en acceleration som mulig, og således, at der 
skiftes gennem gearene i normal rækkefølge. Gearskiftepunkterne i tillæg 1 til dette 
bilag gælder imidlertid ikke; accelerationen fortsættes gennem den fase, der er 
repræsenteret ved den rette linje mellem afslutningen af hver tomgangsfase og 
begyndelsen af den næstfølgende fase med konstant hastighed. De i punkt 2.4 neden 
for angivne tolerancer overholdes. 
 
2.3.4. Køretøjer med manuelt betjent overgear afprøves uden brug af overgear under 
prøvecyklussen for kørsel i byområder (del 1) og med brug af overgear under 
prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2). 
 
2.3.5.  For køretøjstyper med en tomgangshastighed, som er større end den motorhastighed, 
der ville indtræde under sekvens 5, 12 og 24 af den elementære prøvecyklus for 
kørsel i byområder (del 1), kan det på fabrikantens anmodning tillades, at koblingen frakobles under den foregående sekvens. 
 
2.4.  Tolerancer  
 
2.4.1. Der tillades en tolerance på ± 2 km/h mellem den foreskrevne hastighed og den 
teoretiske hastighed under acceleration ved konstant hastighed og under deceleration 
med brug af køretøjets bremser. Hvis køretøjet decelererer hurtigere uden brug af 
bremser, finder kun bestemmelserne i punkt 6.5.3 nedenfor anvendelse. Der 
accepteres hastighedstolerancer, der er større end de foreskrevne under overgangen 
fra én fase til en anden, forudsat at tolerancerne ikke på noget tidspunkt overskrides i 
mere end 0,5 sek. 
 
2.4.2. Tidstolerancerne er ±1,0 s. Disse tolerancer gælder både ved begyndelsen og 
afslutningen af hver gearskiftefase1/ i prøvecyklen for kørsel i byområder (del 1) og 
for prøveafsnit nr. 3, 5 og 7 i prøvecyklussen for kørsel uden for byområder (del 2). 
 
2.4.3. Tolerancerne for hastighed og tid kombineres som angivet i tillæg 1 til dette bilag. 
 
3.  KØRETØJ OG BRÆNDSTOF 
  
3.1.  Prøvekøretøj  
 
                                                 
1/ Det skal bemærkes, at den samlede tilladte tidstolerance på 2 s. inkluderer den tid, der medgår 
til gearskift, og giver om nødvendigt et vist spillerum til at indhente prøvcyklussen. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/329
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 97  
 
3.1.1.  Det indleverede køretøj skal være i god mekanisk stand. Det skal være tilkørt og 
have kørt mindst 3 000 km inden prøvningen. 
 
3.1.2.  Der må ikke forekomme utætheder i udstødningssystemet, som kan mindske den 
indsamlede gasmængde, som skal være den mængde, der udstødes fra motoren. 
 
3.1.3. Der kan foretages en kontrol af tætheden i indsugningssystemet for at sikre, at 
karbureringen ikke påvirkes af tilfældigt luftindtag. 
 
3.1.4.  Indstillingerne af motoren og af køretøjets betjeningsorganer skal være dem, der er 
foreskrevet af fabrikanten. Dette gælder særlig for tomgangsindstillingen 
(motoromdrejningshastighed og carbonmonoxidindhold i udstødningsgassen), 
koldstartanordningen og systemet til rensning af  udstødningsgassen. 
 
3.1.5.  Prøvekøretøjet eller et tilsvarende køretøj skal evt. være forsynet med udstyr til 
måling af de karakteristikparametre, der kræves til indstilling af 
chassisdynamometeret i henhold til dette bilags punkt 4.1.1. 
 
3.1.6.  Den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningen, kan kontrollere, at køretøjets 
specifikationer stemmer overens med de af fabrikanten opgivne specifikationer, at 
det kan benyttes til normal kørsel, og specielt at det kan starte i kold og varm 
tilstand. 
 
3.2.  Brændstof  
 
 Når et køretøj prøves efter emissionsgrænserne i række A af tabellen i punkt 5.3.1.4 i 
bilag I til dette regulativ, skal det pågældende referencebrændstof opfylde 
forskrifterne i punkt 1 i bilag 10 eller, hvis der er tale om gasformigt referencebrændstof, enten punkt 1.1.1 eller punkt 1.2 i bilag 10a. 
 
Når et køretøj prøves efter emissionsgrænserne i række B i tabellen i dette regulativs 
punkt 5.3.1.4, skal det pågældende referencebrændstof opfylde forskrifterne i punkt 2 
i bilag 10 eller, hvis der er tale om gasformigt referencebrændstof, enten punkt 1.1.2 
eller punkt 1.2 i bilag 10a. 
 
3.2.1.  Køretøjer, som kan anvende enten benzin eller LPG eller NG som brændstof, 
afprøves i henhold til bilag 12 med de(t) korrekte referencebrændstof(fer) som 
defineret i bilag 10a. 
 L 375/330 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 98  
4.  PRØVEUDSTYR 
  
4.1.  Chassisdynamometer  
 
4.1.1.  Dynamometeret skal kunne simulere køremodstanden på vej og være én af følgende 
to typer: 
 
dynamometer med fast effektabsorptionskurve, dvs. et dynamometer, hvis fysiske 
parametre giver en fast effektabsorptionskurveform 
 
dynamometer med indstillelig effektabsorptionskurve, dvs. et dynamometer med 
mindst to køremodstandsparametre, der kan justeres med henblik på at ændre 
effektabsorptionskurvens form. 
 
4.1.2.  Dynamometerets indstilling skal være stabil. Det må ikke fremkalde følelige 
vibrationer i køretøjet, der hæmmer normal kørsel. 
 
4.1.3.  Dynamometeret skal være forsynet med udstyr til simulering af inerti og 
effektabsorption. Udstyret skal være forbundet med den forreste rulle, når det drejer 
sig om et dynamometer med to ruller. 
 
4.1.4.  Nøjagtighed 
 
4.1.4.1.  Den viste effektabsorption skal kunne måles og aflæses med en nøjagtighed på 
± 5 %. 
 
4.1.4.2.  For et dynamometer med fast effektabsorptionskurve skal indstillingsnøjagtigheden 
ved 80 km/h være ± 5 %. For et dynamometer med indstillelig 
effektabsorptionskurve skal nøjagtigheden i indstillingen af dynamometerets 
effektabsorption i forhold til køremodstanden på vej være ± 5 % ved 120, 100, 80, 60 
og 40 km/h og ± 10 % ved 20 km/h. Ved hastigheder under 20 km/h skal 
dynamometerets effektabsorption være positiv. 
 
4.1.4.3.  Den samlede inerti i de roterende dele (herunder i givet fald den simulerede inerti) 
skal være kendt og ligge inden for ± 20 kg af inertiklassen ved prøven. 
 
4.1.4.4.  Køretøjets hastighed skal måles efter rullens rotationshastighed (den forreste rulle 
ved dynamometere med to ruller). Den skal måles med en nøjagtighed på ± 1 km/h 
ved hastigheder over 10 km/h. 
 
4.1.4.5.  Den distance, som køretøjet faktisk har tilbagelagt, skal måles efter rullens 
rotationshastighed (den forreste rulle ved dynamometere med to ruller). 
 
4.1.5.  Indstilling af effektabsorption og inerti 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/331
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 99  
  
4.1.5.1. Dynamometer med fast effektabsorptionskurve: effektabsorptionssimulatoren 
indstilles således, at den absorberer den effekt, der udøves på drivhjulene ved en 
konstant hastighed på 80 km/h, og den absorberede effekt ved 50 km/h registreres. 
Metoden til bestemmelse og indstilling af denne effektabsorption er beskrevet i 
tillæg 3 til dette bilag. 
 
4.1.5.2. Dynamometer med indstillelig effektabsorptionskurve: effektabsorptionssimulatoren 
indstilles således, at den absorberer den effekt, der udøves på drivhjulene ved en 
konstant hastighed på 120, 100, 80, 60, 40 og 20 km/h. Metoden til bestemmelse og 
indstilling af denne effektabsorption er beskrevet i tillæg 3 til dette bilag. 
 
4.1.5.3. Inerti 
 
For dynamometere med elektrisk inertisimulering skal det påvises, at de svarer til 
mekaniske inertisystemer. Metoden til påvisning heraf er beskrevet i tillæg 4 til dette 
bilag. 
 
4.2. Udtagning af udstødningsgas  
 
4.2.1. Systemet til udtagning af udstødningsgas skal kunne måle den faktiske mængde 
forurenende stoffer i udstødningsgassen.  Det udtagningssystem, der skal anvendes, 
er konstantvolumensystemet (CVS). Dette system kræver, at udstødningsgassen 
løbende fortyndes med den omgivende luft under kontrollerede vilkår.  I CVS-
målesystemet skal to betingelser være opfyldt: det samlede volumen af blandingen af 
udstødningsgas og fortyndingsluft skal måles, og en løbende proportional prøve af 
dette volumen skal indsamles til analyse.  Mængden af forurenende stoffer 
bestemmes ud fra koncentrationerne i prøverne korrigeret med indholdet af 
forurenende stoffer i den omgivende luft og den samlede strømning under hele 
afprøvningen. 
 
Partikelemissionen bestemmes ved under hele afprøvningen at udskille partikler fra 
en proportional del af strømmen ved brug af dertil egnede filtre og bestemme 
mængden heraf ved gravimetrisk analyse i henhold til punkt 4.3.1.1. 
 
4.2.2.  Strømningshastigheden i systemet skal være tilstrækkelig høj til at forhindre 
dannelse af vandkondensat under alle de forhold, der kan forekomme under prøven, 
som beskrevet i tillæg 5 til dette bilag. 
 
4.2.3. I tillæg 5 er beskrevet eksempler på de tre typer CVS-system, der opfylder 
forskrifterne i dette bilag. 
 
4.2.4. Gas/luft-blandingen skal være homogen ved punkt S2 på udtagningssonden. 
 L 375/332 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 100  
4.2.5. Sonden skal udtage en repræsentativ prøve af den fortyndede udstødningsgas. 
 
4.2.6. Udtagningssystemet skal være tæt.  Dets konstruktion og de anvendte materialer må 
ikke påvirke koncentrationen af forurenende stoffer i den fortyndede udstødningsgas. 
Såfremt en komponent (varmeveksler, blæser osv.) påvirker koncentrationen af et af 
de forurenende stoffer i den fortyndede udstødningsgas, skal prøven af det 
pågældende forurenende stof udtages før denne komponent, hvis problemet ikke kan 
rettes. 
 
4.2.7. Såfremt testkøretøjet er forsynet med et flergrenet udstødningssystem, skal 
forbindelsesrørenes samlinger ligge så tæt på køretøjet som muligt uden at påvirke 
dette i negativ retning. 
 
4.2.8. De statiske trykvariationer ved køretøjets udstødningsrør skal ligge inden for ± 1,25 
kPa af de statiske trykvariationer, der måles under prøvecyklussen på 
dynamometeret, når der ikke er tilsluttet forbindelsesrør til udstødningsrøret (-
rørene). Der benyttes prøveudtagningssystemer, der kan holde det statiske tryk inden 
for ± 0,25 kPa, såfremt fabrikanten skriftligt godtgør nødvendigheden af en snævrere 
tolerance over for den kompetente myndighed, der meddeler typegodkendelse. 
Modtrykket skal måles i udstødningsrøret så tæt som muligt på dets munding eller i 
et forlængerrør med samme diameter. 
 
4.2.9. De forskellige ventiler, der dirigerer udstødningsgassen, skal være hurtigtjusterende 
og hurtigtvirkende. 
 
4.2.10. Gasprøverne opsamles i sække med tilstrækkelig kapacitet. Sækkene skal være 
fremstillet af materiale, der ikke ændrer den forurenende gas med mere end ± 2 % 
efter 20 minutters opbevaring. 
 
4.3. Analyseudstyr  
 
4.3.1. Bestemmelser 
 
4.3.1.1. De forurenende gasser analyseres ved hjælp af følgende apparatur: 
 
Analyse af carbonmonoxid (CO) og carbondioxid (CO 2): 
Analysatorerne skal være af typen med ikke-dispersivt infrarød absorption (NDIR). 
 
Analyse af carbonhydrider (HC) - motorer med styret tænding: 
Analysatoren skal være af flammeioniseringstypen (FID) kalibreret med propangas 
udtrykt som ækvivalent til carbonatomer (C1) 
 
Analyse af carbonhydrider (HC) - motorer med kompressionstænding: 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/333
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 101  
 
Analysatoren skal være af flammeioniseringstypen med detektor, ventiler, 
rørforbindelser osv. opvarmet til 463 K (190 °C) ± 10 K (HFID). Den skal være 
kalibreret med propangas udtrykt som ækvivalent til carbonatomer (C 1) 
 
Analyse af nitrogenoxider (NOx): 
Analysatoren skal enten være af kemoluminescenstypen (CLA) eller af den ikke 
dispersive ultravioletabsorberende type (NDUVR), begge med NOx/NO-konverter. 
 
Partikler - Gravimetrisk bestemmelse af de udskilte partikler: 
 
Partiklerne udskilles på filtre, der er anbragt to og to efter hinanden i gasstrømmen. 
Den udskilte partikelmængde skal pr. filterpar angives således: 
 
 
 
hvor 
 
V ep : strømning gennem filtrene 
 
V mix  : strømning i tunnelen 
 
M : partikelmasse (g/km) 
 
M limit  : grænsepartikelmasse (grænsemasse i kraft, g/km) 
 
m : partikelmasse udskilt på filtrene (g) 
 
d : distance svarende til prøvecyklussen (km) 
 
Udtagningshastigheden for partikelprøver (V ep/V mix) tilpasses således, at når 
M = M limit, så er 1 ≤ m ≤ 5 mg (ved brug af filtre med en diameter på 47 mm). 
 
Filtrenes overflade skal være af et materiale, der er vandskyende og ikke går i 
forbindelse med bestanddelene i udstødningsgassen (fluorcarbonbeklædte 
glasfiberfiltre eller lignende). 
 
4.3.1.2. Nøjagtighed 
 L 375/334 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 102  
Analysatoren skal have en måleskala, der er i stand til at udvise måleresultaterne 
med den nøjagtighed, der kræves til måling af koncentrationen af forurenende 
stoffer i udstødningsgasprøverne. 
 
Fejlvisningen må ikke være over ± 2 % (analysatorens grundlæggende afvigelse) 
uden hensyntagen til kalibreringsgassernes faktiske værdi. 
 
For koncentrationer under 100 ppm må måleusikkerheden ikke være over ± 2 ppm. 
 
Prøven af den omgivende luft skal altid måles på samme analysator med passende 
måleskala. 
 
Mikrogramvægten, der benyttes til vejning af filtrene, skal have en nøjagtighed 
(standardafvigelse) på 5 µg og en aflæsningsnøjagtighed på 1 µg. 
 
4.3.1.3.  Kølefælde 
 
Der må ikke benyttes tørreanordninger før analysatorerne, medmindre det påvises, 
at dette ikke har nogen indflydelse på indholdet af forurenende stoffer i 
gasstrømmen. 
 
4.3.2.  Særforskrifter for motorer med kompressionstænding 
 
Der benyttes opvarmet prøveudtagningsudstyr til fortløbende HC-analyse ved 
hjælp af flammeioniseringsdetektor (HFID) med registreringsenhed (R). Den 
gennemsnitlige koncentration af de målte carbonhydrider bestemmes ved 
integration. Under hele afprøvningen skal det opvarmede prøveudtagningsudstyrs 
temperatur holdes på 463 K (190 °C) ± 10 K. Det opvarmede 
prøveudtagningsudstyr skal være forsynet med et opvarmet filter (F H) med en 
virkningsgrad på 99 % for partikler ≥ 0,3 µm til udskillelse af faste partikler fra 
gasstrømmen til analyse. 
 
Prøveudtagningsudstyrets responstid (fra sonden til analysatorens indtag) må højst 
være 4 sek. 
 
HFID-enheden skal benyttes med et konstantstrømssystem (varmeveksler) for at 
sikre en repræsentativ prøveudtagning, medmindre der kompenseres for variationer 
i CFV- eller CFO-strømmene. 
 
Enheden til udtagning af partikelprøver består af fortyndingstunnel, 
prøveudtagningssonde, filterenhed, delstrømspumpe, 
strømningshastighedsregulator og måleenhed. Den del af strømmen, hvori 
partikelprøverne udtages, føres gennem to filtre monteret efter hinanden. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/335
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 103  
 
Prøvetagningssonden til partikelprøver skal være anbragt således i 
fortyndingskanalen, at der kun udtages en repræsentativ gasprøve af den homogene 
luft/udstødningsgasblanding, og således at luft/udstødningsgasblandingens 
temperatur umiddelbart inden partikelfilteret ikke er over 325 K (52 °C). 
Gasstrømmens temperatur i strømningsmåleren må højst variere med ± 3 K og 
strømningshastigheden højst med ± 5 %. Hvis strømningsvolumenet ændrer sig for 
meget på grund af for kraftig filterbelastning, skal prøvningen afbrydes. Når 
prøvningen gentages, skal strømningshastigheden sættes ned, og/eller der skal 
benyttes et større filter. Filtrene må tidligst en time før prøvningens begyndelse 
tages ud af konditioneringslokalet. 
 
Partikelfiltrene konditioneres (temperatur og luftfugtighed) i mindst 8 og højst 56 
timer inden prøvningen på en åben bakke, der er beskyttet mod støv og anbragt i et 
luftkonditioneret lokale.  Efter denne konditionering vejes de klinisk rene filtre og 
opbevares, indtil de skal anvendes.  Anvendes filtrene ikke inden for en time, efter 
at de er taget ud af vejelokalet, skal de vejes på ny. 
 
1-times grænsen kan erstattes af en 8-timers grænse, hvis en af følgende betingelser 
eller begge er opfyldt: 
 
et stabiliseret filter anbringes og opbevares i en aflukket filterholder med tillukkede 
ender, eller 
 
et stabiliseret filter anbringes i en aflukket filterholder, som umiddelbart derefter 
anbringes i prøveudtagningsudstyr, hvorigennem der ikke er nogen strømning. 
 
4.3.3. Kalibrering 
 
Alle analysatorer skal kalibreres så ofte, som det er nødvendigt, og under alle 
omstændigheder i løbet af den måned, der går forud for 
typegodkendelsesafprøvningen, dog mindst én gang hver sjette måned med henblik 
på produktionsoverensstemmelseskontrol. 
 
Den kalibreringsmetode, der skal anvendes, er beskrevet i tillæg 6 for de i punkt 
4.3.1 oven for nævnte analysatorer. 
 
4.4. Volumenmåling  
 
4.4.1. Metoden til måling af det samlede volumen af den fortyndede udstødningsgas i 
konstantvolumensystemet skal have en nøjagtighed på ± 2 %. 
 
4.4.2. Kalibrering af konstantvolumensystemet 
 L 375/336 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 104  
Volumenmåleren i konstantvolumensystemet skal kalibreres efter en metode, der er 
i stand til at sikre den foreskrevne nøjagtighed, og tilstrækkelig hyppigt til, at 
denne nøjagtighed opretholdes. 
 
I tillæg 6 til dette bilag er der beskrevet et eksempel på en kalibreringsmetode, der 
giver den fornødne nøjagtighed. I denne metode benyttes en dynamisk 
strømningsmåler, der er egnet til måling af den høje strømningshastighed, der 
forekommer under prøvninger ved brug af konstantvolumensystemet. Målerens 
nøjagtighed skal være certificeret i overensstemmelse med en godkendt national 
eller international standard. 
 
4.5. Gasser  
 
4.5.1. Rene gasser 
 
Følgende rene gasser skal om nødvendigt stå til rådighed for kalibrering og brug: 
 
renset nitrogen: 
(renhed: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO) 
 
renset syntetisk luft: 
(renhed: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO); oxygenindhold 
mellem 18 og 21 % vol. 
 
 renset oxygen: (renhed > 99,5 % vol. O 2) 
renset hydrogen (og blanding indeholdende helium): 
(renhed ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm CO 2). 
 
carbonmonoxid: (renhed minimum 99,5 %) 
 
propan: (renhed minimum 99,5 %). 
 
4.5.2. Kalibrerings- og nulstillingsgasser 
 
Gasblandinger med følgende kemiske sammensætning skal være til rådighed: 
 
C 8 H 8 og renset syntetisk luft (se punkt 4.5.1 i dette bilag) 
 
CO og renset nitrogen 
 
CO 2 og renset nitrogen 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/337
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 105  
 
NO og renset nitrogen.  (NO
2-indholdet i denne kalibreringsgas må ikke overstige 
5 % af NO-indholdet). 
 
Den reelle sammensætning af en kalibreringsgas må højst afvige fra den nominelle 
værdi med ± 2 %. 
 
De koncentrationer, der er angivet i tillæg 6 til dette bilag, kan også fremstilles ved 
hjælp af et gasdeleapparat gennem fortynding med renset N 2 eller med renset 
syntetisk luft. Blanderens nøjagtighed skal være således, at koncentrationerne af de 
fortyndede kalibreringsgasser kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %. 
 
4.6. Supplerende udstyr  
 
4.6.1. Temperaturer 
 
Temperaturerne i tillæg 8 måles med en nøjagtighed på ± 1,5 K. 
 
4.6.2. Tryk 
 
Det atmosfæriske tryk skal kunne måles med en nøjagtighed på ± 0,1 kPa. 
 
4.6.3. Absolut luftfugtighed 
 
Den absolutte luftfugtighed (H) skal kunne måles med en nøjagtighed på ± 5 %. 
 
Systemet til udtagning af udstødningsgasprøver skal kontrolleres efter den metode, 
der er beskrevet i punkt 3 i tillæg 7 til dette bilag.  
 
Afvigelsen mellem den indsugede gasmængde og den målte gasmængde må højst 
være 5 %. 
 
5. FORBEREDELSE AF PRØVNINGEN 
 
5.1. Indstilling af inertisimulatorerne til køretøjets translationsinertier  
 
Der benyttes en inertisimulator, der giver en samlet inerti i de roterende masser, der 
svarer til referencemassen inden for følgende grænseværdier: 
 L 375/338 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 106  
 
 
Køretøjets reference mas se R W(kg)   
Æ k v ivale nt i nerti I (kg)   
RW #  4 80  
455 
 
480 < RW #  54 0  
510 
540 < RW #  59 5  
570 
595 < RW #  65 0  
625 
650 < RW #  71 0  
680  
710 < RW #  76 5  
740 
 
765 < RW #  85 0  
800 
 
850 < RW #  96 5  
910 
 
965 < RW #  10 80  
1020 
 
1080 <  RW #  1 190  
1130 
 
1190 <  RW #  1 305  
1250 
 
1305 <  RW #  1 420  
1360 
 
1420 <  RW #  1 530  
1470 
 
1530 <  RW #  1 640  
1590 
 
1640 <  RW #  1 760  
1700 
 
1760 <  RW #  1 870  
1810 
 
1870 <  RW #  1 980  
1930 
 
1980 <  RW #  2 100  
2040 
 
2100 <  RW #  2 210  
2150 
 
2210 <  RW #  2 380  
2270 
 
2380 <  RW #  2 610  
2270 
 
2610 <  RW  
2270 
 
Er den tilsvarende ækvivalente inerti ikke til rådighed på dynamometeret, anvendes den største af 
de værdier, der er nærmest køretøjets referencemasse. 
 
5.2. Indstilling af dynamometeret  
 
Effektabsorptionen indstilles som beskrevet i punkt 4.1.5 oven for. 
 
Den anvendte metode og de opnåede værdier (ækvivalent inerti, 
karakteristikindstillingsparametre) anføres i prøverapporten. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/339
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 107  
 5.3. Konditionering af køretøjet
 
 
5.3.1. Ved køretøjer med motor med kompressionstænding skal den i tillæg 1 beskrevne del 
2-prøvecyklus anvendes til måling af partikler højst 36 timer og mindst seks timer 
før afprøvning. Der gennemkøres tre på hinanden følgende prøvecyklusser. 
Dynamometerindstillingen angives i punkt 5.1 og 5.2 ovenfor. 
 
Hvis fabrikanten anmoder om det, kan køretøjer med motorer med styret tænding 
forkonditioneres med en del I-kørecyk lus og to del II-kørecyklusser. 
 
Efter denne forkonditionering, der kun gælder motorer med kompressionstænding, 
og inden afprøvning skal køretøjer med motor med kompressionstænding og med 
styret tænding opbevares i et lokale, hvor temperaturen ligger forholdsvis konstant 
mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks 
timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie og evt. 
kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen. 
 
5.3.1.1. Hvis fabrikanten kræver det, udføres prøven senest 30 timer efter, at køretøjet har 
kørt ved normal temperatur. 
 
5.3.1.2. Køretøjer med motor med styret tænding, som anvender LPG eller NG som 
brændstof eller er udstyret således, at de kan anvende enten benzin eller LPG eller 
NG, skal mellem afprøvningerne med henholdsvis det første og det andet gasformige 
brændstof konditioneres, før de afprøves på det andet referencebrændstof.  Denne 
konditionering udføres med det andet referencebrændstof, idet der køres en 
konditioneringscyklus bestående af én gang del 1 (byområde) og to gange del 2 
(uden for byområder) af den testcyklus, som er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.  På 
fabrikantens begæring og med godkendelse af den tekniske tjeneste kan denne 
konditioneringscyklus udvides.  Dynamometerindstillingen skal være den, der er 
angivet i punkt 5.1 og 5.2 i dette bilag. 
 
5.3.2. Dæktrykket skal være som specificeret af fabrikanten og som anvendt ved den 
forudgående vejprøve til justering af bremser. På dynamometere med to ruller kan 
dæktrykket øges med indtil 50 % over det af fabrikanten anbefalede dæktryk. Det 
faktisk anvendte dæktryk skal anføres i prøverapporten. 
 
6. FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNING PÅ PRØVEBÆNK 
 
6.1. Særlige bestemmelser for gennemførelsen af kørecyklus  
 
6.1.1. Under prøven skal prøverummets temperatur ligge mellem 293 og 303 K (20 og 30 
°C). Den absolutte luftfugtighed (H) i lokalet og i motorens indsugningsluft skal 
opfylde følgende betingelser: 
 L 375/340 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 108  
5,5 # H # 12,2 (g H20/kg tør luft) 
 
6.1.2. Køretøjet skal så vidt muligt stå vandret under prøven for at undgå en unormal 
brændstoffordeling. 
 
6.1.3. Køretøjet skal udsættes for en luftstrøm med variabel hastighed. Blæserhastigheden 
skal være således, at den lineære lufthastighed i funktionsområdet mellem 10 og 
mindst 50 km/h ved blæserens afgang er lig den tilsvarende rullebanehastighed 
± 5 km/h. Den valgte blæser skal have følgende specifikationer:  
 
Overflade: mindst 0,2 m2 
Højde fra gulv til underkant: ca. 20 cm. 
Afstand til køretøjets forparti: ca. 30 cm. 
 
Alternativt skal blæserhastigheden være mindst 6 m/s (21,6 km/h).  
 
Hvis fabrikanten anmoder om det, kan højden på ventilatoren ændres for 
specialkøretøjer (f. eks. varebiler, terrængående køretøjer). 
 
6.1.4. Under prøvningen registreres hastigheden som funktion af tiden eller indsamles af 
datafangstsystemet, således at det kan vurderes, om de gennemførte prøvecyklusser 
er korrekt udført. 
 
6.2. Start af motoren  
 
6.2.1. Motoren startes som anvist af fabrikanten og som beskrevet i instruktionsbogen til 
seriefremstillede køretøjer. 
 
6.2.2. Den første cyklus starter ved indledningen til motoropstartsproceduren. 
 
6.2.3. Anvendes LPG eller NG som brændstof, tillades det, at motoren startes på benzin og 
stilles om til LPG eller NG efter et forudbestemt tidsrum, som ikke kan ændres af 
føreren. 
 
6.3. Tomgang  
 
6.3.1. For manuelt eller halvautomatisk gear henvises til dette bilags tillæg 1, tabel 1.2 og 
1.3. 
 
6.3.2. Automatgear 
 
Gearvælgeren må ikke på noget tidspunkt under prøven flyttes ud af sin oprindelige 
position undtagen i det i punkt 6.4.3 anførte tilfælde, eller hvis gearvælgeren kan 
benyttes til at aktivere et eventuelt overgear. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/341
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 109  
  
6.4. Acceleration  
 
6.4.1. Accelerationsfaserne gennemkøres med så konstant en acceleration som mulig. 
 
6.4.2. Hvis en acceleration ikke kan foretages på den foreskrevne tid, tages den fornødne 
ekstratid så vidt muligt af den tid, der er givet til at foretage gearskift, og ellers af 
den efterfølgende fase med konstant hastighed. 
 
6.4.3. Automatgear 
 
Hvis en acceleration ikke kan foretages på den foreskrevne tid, bruges gearvælgeren 
som foreskrevet for manuelle gear. 
 
6.5. Deceleration  
 
6.5.1. Alle decelerationer i den elementære prøvecyklus for kørsel i byområder (del 1) 
foretages ved, at foden løftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet.  Koblingen 
frakobles uden at flytte gearvælgeren ved den højeste af følgende hastigheder:  10 
km/h eller den hastighed, der svarer til motorens tomgangshastighed. 
 
Alle decelerationer i den elementære prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del 
2) foretages ved, at foden løftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet. 
Koblingen frakobles uden at flytte gearvælgeren ved en hastighed på 50 km/h under 
den sidste deceleration. 
 
6.5.2. Hvis decelerationen tager længere tid end foreskrevet for den pågældende fase, 
benyttes køretøjets bremser for at følge prøvecyklussens timing. 
 
6.5.3. Hvis decelerationen tager kortere tid end foreskrevet for den pågældende fase, opnås 
på ny overensstemmelse med timingen af den teoretiske prøvecyklus ved at indføje 
en fase med konstant hastighed eller en tomgangsfase, indtil det næste prøveafsnit 
indledes. 
 
6.5.4. Ved afslutningen af decelerationsfasen (standsning af køretøjet på rullerne) i den 
elementære prøvecyklus for kørsel i byområder (del 1) sættes gearet i frigear, og 
koblingen tilkobles. 
 
6.6. Konstant hastighed  
 
6.6.1. "Pumpende" eller manglende gasgivning skal undgås ved overgangen fra 
acceleration til den efterfølgende fase med konstant hastighed. 
 L 375/342 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 110  
6.6.2. I perioderne med konstant hastighed skal speederen fastholdes i en bestemt stilling. 
 
7. FREMGANGSMÅDE VED PRØVEUDTAGNING OG ANALYSE 
 
7.1. Prøveudtagning  
 
Prøvetagningen begynder inden eller ved motoropstarten og slutter ved ophøret af 
den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2) 
eller, ved prøvningstype VI, den afsluttende tomgangsperiode i den sidste 
elementære cyklus for kørsel i byområder (del 1). 
 
7.2. Analyse  
 
7.2.1. Udstødningsgasserne i indsamlingssækken skal analyseres så hurtigt som muligt og 
senest 20 minutter efter prøvecyklussens afslutning. De anvendte partikelfiltre skal 
bringes til konditioneringslokalet senest en time efter afslutningen af afprøvningen af 
udstødningsgasserne og skal konditioneres der i 2 til 36 timer og derpå vejes. 
 
7.2.2. Før analyse af hver prøve skal det analyseområde, som skal anvendes til det 
pågældende forurenende stof, nulstilles med den korrekte nulstillingsgas. 
 
7.2.3. Analysatorerne indstilles derefter i henhold til kalibreringskurverne ved hjælp af 
kalibreringsgasser med en nominel koncentration på 70 til 100 % af måleområdet. 
 
7.2.4. Derefter kontrolleres analysatorernes nulstilling igen. Hvis den aflæste værdi afviger 
med mere end 2 % på måleskalaen fra værdien ved nulstillingen i henhold til punkt 
7.2.2, gentages proceduren. 
 
7.2.5. Derefter analyseres prøverne. 
 
7.2.6. Efter analysen gentages kontrollen af nulpunkt og kalibreringspunkter med brug af 
de samme gasser. Hvis værdierne ved denne fornyede kontrol ikke afviger med mere 
end 2 % fra værdierne i punkt 7.2.3, betragtes analysen som gyldig. 
 
7.2.7. I alle punkter i dette afsnit skal flowhastighed og tryk af de forskellige gasser være 
den samme, som er anvendt ved kalibrering af analysatorerne. 
 
7.2.8. Værdien for koncentrationen af hvert af de målte forurenende stoffer i gasserne er 
den værdi, der aflæses efter stabilisering af måleapparaturet. Emissionen af 
carbonhydrider fra motorer med kompressionstænding beregnes ud fra aflæsningen 
på den integrerede HFID-enhed korrigeret for eventuelle variationer i 
strømningshastigheden som vist i tillæg 5. 
 
8. BESTEMMELSE AF DE FORURENENDE GAS- OG PARTIKELMÆNGDER 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/343
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 111  
 8.1. Volumen
 
 
Volumenet skal korrigeres for at opfylde 101,33 kPa og 273,2 K. 
 
8.2. Samlet gas- og partikelmasse  
 
Massen m af hver forurenende gas fra køretøjet under prøven er produktet af 
volumenkoncentrationen og volumenet af den pågældende gas, idet følgende 
massefyldeværdier anvendes under de ovenfor nævnte referencebetingelser: 
 
For carbonmonoxid (CO):  d = 1,25 g/l 
 
For carbonhydrider: 
for benzin (CH 1,8 5)  d = 0,619 g/l 
for diesel (CH 1,86)  d = 0,619 g/l 
for LPG (CH 2,5 25)  d = 0,649 g/l 
for NG (CH 4)  d = 0,714 g/l 
 
For nitrogenoxider (NO x): d = 2,05 g/l 
 
Massen m af de forurenende partikelemissioner fra køretøjet bestemmes ved at veje 
massen af de partikler, der udskilles på de to filtre, m 1 på det første filter, og m 2 på 
det andet filter: 
 
hvis 0,95 (m 1 + m 2) # m 1, m = m 1, 
hvis 0,95 (m 1 + m 2) > m 1, m = m 1 + m 2, 
hvis m 2 > m 1, er prøven ugyldig 
 
I tillæg 8 er vist de beregningsmetoder (illustreret med eksempler), der benyttes til 
bestemmelse af massen af forurenende gasser og partikler. 
 L 375/344 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 112  
Bilag 4 - Tillæg 1
 
 
INDDELING AF PRØVECYKLUSSEN VED TYPE 1-PRØVEN 
 
1. PRØVECYKLUS 
 
Prøvecyklen består af to dele : del 1 (kørsel i byområder) og del 2 (kørsel uden for 
byområder) og er illustreret i figur 1/1. 
 
2. ELEMENTÆR PRØVECYCKLUS FOR KØRSEL I BYOMRÅDER (del 1) 
 
(Se figur 1/2 og tabel 1.2) 
 
2.1. Faseindelt: 
 
  Tid (s)    % 
 To mgang  60  30,8  35,4 
 
To mgang med  k ørende køre tøj  og til koblet  
gear.  
9  4,6   
 Gearski ft  8  4,1   
 Ac celeration  36  18,5   
 Kons tant ha stighed  57  29,2   
 Deceleration  25  12,8   
 
  
195  100  
 
 
2.2. Inddeling efter gearskift  
 
  Tid (s)    % 
 To mgang  60  30,8  
35,4 
 
To mgang med kørende køret øj  og tilkoblet  
gear.  
9  4,6  
 
 
Gearski ft   8  4,1  
 
 
1. gear   24  12,3  
 
 
2. gear   53  27,2  
 
 3. gear   41  21 
 
 
  195  100  
 
 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/345
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulativ nr. 83 side 113  
 2.3. Generelle oplysninger: 
 
Gennemsnitshastighed under prøven:  19 km/h 
Faktisk køretid:  195 s 
Teoretisk tilbagelagt strækning pr. prøvecyklus: 1 013 km 
Hertil svarende tilbagelagt strækning for de fire prøvecyklusser: 4 052 km L 375/346 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324         Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505  
regulatiiv nr. 83 side 114  
Figur 1/1
 
 
Prøvecyklus ved type I-prøven 
 Elementary urban cycle
Part OnePart Two
195195195195400
1180Time (s)
0 102030405060708090100
110
120
Speed (km/h)
BSES
BS: Beginning of sampling, engine startES: End of sampling
 Del 1 
Del 2 
Elementær cyklus i 
byområder 
BS: Prøveudtagningens 
begyndelsevedmotorstartES: Prøveudtagning slut Tid (s) 
Hastighed (km/h) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/347
 
 Tabel 1.2 
 Elementær prøvecyklus for kørsel i byområder på chassisdynamometer (del 1) 
 
 
Varighed a f h ver:   Nr.
  Køremåde
  Prøveafsni
t  Acceleratio n 
 (m /s2)  
Hasti ghed 
(k m/ h)   
køre måde (s)   
prøveafs nit (s)   
I alt 
tid 
(s)  
Gear, der skal 
anve ndes 
ved ma nuel 
gearkas se  
 1  Tomga ng
  1      
11  
11  
11  
6 s PM + 5  s K 1  
(*) 
 2  Acceleratio n
  2  
1,04  
0-15  
4  
4  
15  
1 
 3  Konsta nt 
hasti g hed   3    
15  
9  
8  
23  
1 
 4  Deceleration
  4  
-0,69  
15-10  
2  
5  
25  
1 
 5  Deceleration med 
koblin g fra koblet     
-0,92  
10-0  
3    
28  
K 1  (* ) 
 6  Tomga ng
  5      
21  
21  
49  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 7  Acceleratio n
  6  
0,83  
0-15  
5  
12  
54  
1 
 
8  
Gearski ft      
2  
56   
 9  
Acceleratio n   
 
0,94  
15-32  
5   
 
61  
2 
 
10  Konsta nt 
hasti g hed   
7    
32  
24  
24  
85  
2 
 11  Deceleration
  
8  
-0,75  
32-10  
8  
11  
93  
2 L 375/348 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
(*) PM = frigear, kobling tilkoblet.     K 1, K 2 = 1. eller 2. gear, kobling frakoblet.  
12  Deceleration med 
koblin g fra koblet    
-0.92  
10-0  
3   
96  
K 2  (*) 
 13  Tomga ng
 
  
9  
0-15  
0-15  
21    
117  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 14  Acceleratio n  
10      
5  
26  
122  
1 
 15  Gearski ft      
2  
124   
 16  Acceleratio n  
0.62  
15-35  
9  
133  
2 
 17  Gearski ft      
2  
135   
 18  Acceleratio n   
 
0.52  
35-50  
8  
 
143  
3 
 19  Konsta nt 
hasti g hed  
11    
50  
12  
12  
155  
3 
 20  Deceleration  
12  
-0.52  
50-35  
8  
8  
163  
3 
 21  Konsta nt 
hasti g hed  
13    
35  
13  
13  
176  
3 
 22  Gearski ft  
14      
2  
12  
178   
 23  Deceleration  
-0.99  
35-10  
7  
185  
2 
 24  Deceleration 
koblin g fra koblet   
 -0.92  10-0  3   
 188  
K 2  (* )  
 25  Tomga ng  15      7  7  195  
7 s PM (*) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/349
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 117 Bilag 4 – Tillæg 1 
 
Figur ½
 
 
 
Elementær prøvecyklus for kørsel i byområder for type I-prøven 
 
 
1148232152524832152928128132737
1148521122411212612813127
1
1111
122222
3333
K1K1K1K1
K2 PM
PMPM
R
R
RR
K2
K
K
K
K
050100200
150
2341 5678910111213141516171819202122232425
204060V km/h10 km/h
15 km/h
32 km/h
35 km/h
50 km/hKEY1 = first gear
K = declutching
PM = neutralK   K   = declutching,
           first or second gear engaged
12 2 = second gear
R = idling
3 = third gear= gear changing= speed (± 2 km/h) and
time (± 1.0 seconds) tolerances
are combined geometrically
for each point as shown in the inset12345t (s)
1 2 3 4 5V (km/h)Theor et i cal  gr aph
of  cycl e
+1 s
-1 s-  2  k m / h +  2  k m / hEND   O F  CYCLE:  1 9 5  s eco nd s
Partial phase times
Sequence numbers
Sequence times
SecondsL 375/350 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 118 Bilag 4 – Tillæg 1  
3. PRØVECYKLUS FOR KØRSEL UDEN FOR BYOMRÅDER (del 2) 
 
 (Se figur 1/3 og tabel 1.3) 
 
3.1. Inddelt efter køremåde 
 
 
  
Tid (s)   
 % 
 
Tomga ng :   
20  
5,0 
 
Tomga ng m ed kørende køretø j og 
tilkoblet gear:   
20  
5,0 
 
Gearski fte:   
6  
1,5 
 
Acceleratio n:   
103  
25,8 
 
Konsta nt ha sti g hed:   
209  
52,2 
 
Deceleration:   
42  
10,5 
   
400  
100 
 
3.2. Inddeling efter gearskift: 
 
   
Tid (s)   
 % 
 
Tomga ng :   
20  
5,0 
 
Tomga ng m ed kørende køretø j og 
tilkoblet gear:   
20  
5,0 
 
Gearski fte:   
6  
1,5 
 
1. gear:   
5  
1,3 
 
2. gear   
9  
2,2 
 
3. gear:   
8  
2 
 
4. gear:   
99  
24,8 
 
5. gear:   
233  
58,2 
   
400  
100 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/351
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 119 Bilag 4 – Tillæg 1 
 3.3. Generelle oplysninger 
 
Gennemsnitshastighed under prøven: 62,6 km/h 
Faktisk køretid: 400 s 
Teoretisk tilbagelagt strækning pr. prøvecyklus: 6 955 km 
Maksimalhastighed: 120 km/h 
Maksimal acceleration 0,833 m/s2 
Maksimal deceleration -1,389 m/s2 
 L 375/352 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
 
Tabel 1.3  
 
Prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del 2) for type I-prøven 
 
 
 
Varighed af hver:   
Nr.  
Køremåde   
Prøveafsnit   
Acceleration 
(m/s2)  
Hastighed 
(km/h)   
køremåde (s)   
Prøve-
afsnit (s)   
I alt 
tid 
(s)  
Gearvalg 
ved manuelt 
gear 
 
1  
Tomgang   
1  
    
20  
20  
20  
K 1   (1) 
 
2  
Acceleration   
0,83  
0  
5  
25  
1 
 
3  
Gearskift       
2  
27  
- 
 
4  
Acceleration   
0,62  
15-35  
9  
36  
2 
 
5  
Gearskift       
2  
38  
- 
 
6  
Acceleration   
0,52  
35-30  
8  
46  
3 
 
7  
Gearskift   
12 
     
2  
41 
 
48  
- 
 
8  
Acceleration    
0,43  
50-70  
13   
61  
4 
 
9  
Konstant hastighed   
3    
70  
50  
50  
111  
5 
 
10  
Deceleration   
4  
-0,69  
70-50  
8  
8  
119  
4  s.5 + 4  s.4 
 
11  
Konstant hastighed   
5    
50  
69  
69  
188  
4 
 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/353
 
  
12  
Acceleration   
6  
0,43  
50-70  
13  
13  
201  
4 
 
13  
Konstant hastighed   
7  
  
70  
50  
50  
251  
5 
 
14  
Acceleration   
8  
0,24  
70-100  
35  
35  
286  
5 
 
15  
Tomgangshastighed 
(2)  
9    
100  
30  
30  
316  
5 (2) 
 
16  
Acceleration (2)   
10  
0,28  
100-120  
20  
20  
336  
5 (2) 
 
17  
Tomgangshastighed 
(2)  
11    
120  
10  
20  
346  
5 (2) 
 
18  
Deceleration (2)   
-0,69  
120-80  
16  
34  
362  
5 (2) 
 
19  
Deceleration (2)   
12 
 
-1,04  
80-50  
8    
370  
5 (2) 
 
20  
Deceleration med 
kobling frakoblet    
1,39  
50-0  
10   
380  
K5 (1)  
 
21  
Tomgang   
13      
20  
20  
400  
PM (1)  
 
  
(1) PM = frigear, kobling tilkoblet. 
  K 1, K 5= 1. eller 2. gear, kobling frakoblet. 
 
(2) Der kan benyttes yderligere gear efter fabrikantens anvisninger, hvis køretøjet er udstyret med en transmission 
 med mere end fem gear. 
 
 L 375/354 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 122 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Figur 1/3
 
 
Prøvecyklus for kørsel uden for byområder (del 2) for type I-prøven 
 
 Tid (s) 
1234567891011121314151617181920 21
0102030405060708090
100
110
120050100150200250300350400
Operation number
Speed (km/h)Time (s)
Hastighed (km/h) Tid (s) 
Køremåde nr. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/355
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 123 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 4 - Tillæg 2
 
 
CHASSISDYNAMOMETER 
 
1.  DEFINITION AF ET CHASSISDYNAMOMETER MED FAST 
EFFEKTABSORPTIONSKURVE 
 
1.1.  Indledning 
 
Hvis den samlede fremdriftsmodstand på vej ikke kan reproduceres på 
chassisdynamometeret for hastigheder mellem 10 og 120 km/h, anbefales det at 
benytte et chassisdynamometer med de nedenfor definerede specifikationer. 
 
1.2.  Definition 
 
1.2.1. Chassisdynamometeret kan have én eller to ruller. 
Den forreste rulle skal direkte eller indirekte drive inertimasserne og 
effektabsorptionsenheden. 
 
1.2.2. Følgende belastning optages af den indre friktion i bremsen og 
chassisdynamometeret ved hastigheder mellem 0 og 120 km/h:  
 
F = (a + b · V2) ± 0,1 · F 80 (uden at være negativ) 
 
hvor:  
 
F  = total belastning, som optages af dynamometeret (N) 
a  = værdi svarende til rulningsmodstanden (N) 
b  = værdi svarende til luftmodstandskoefficienten (N/(km/h)2) 
V  = hastighed (km/h) 
F 80 = belastning ved 80 km/h (N). 
 
2. KALIBRERING AF DYNAMOMETERET 
 
2.1.  Indledning 
 
I dette tillæg beskrives fremgangsmåden ved bestemmelse af den belastning, der 
optages af en dynamometerbremse. Den optagne belastning omfatter belastning 
optaget ved friktion og belastning optaget af effektabsorptionsenheden. 
 
Dynamometeret bringes op på en hastighed, der er større end den højeste 
prøvehastighed. Drivanordningen frakobles derefter, og drivrullens 
rotationshastighed aftager. L 375/356 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 124 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
 
Rullernes kinetiske energi optages af effektabsorptionsenheden og friktion. Denne 
metode tager ikke hensyn til variationer i rullens indre friktion med eller uden 
køretøj. Den bageste rulles friktion lades ude af betragtning, når denne rulle ikke 
benyttes. 
 
2.2. Kalibrering af belastningsindikatoren til 80 km/h som funktion af den optagne 
belastning. 
 
Der benyttes følgende fremgangsmåde (se også figur 2/1): 
 
2.2.1. Rullens rotationshastighed måles, hvis dette ikke allerede er gjort. Hertil benyttes et 
femte hjul, en omdrejningstæller eller lignende. 
 
2.2.2. Køretøjet anbringes på dynamometeret, eller der anvendes en anden metode til at 
igangsætte dynamometeret. 
 
2.2.3. Der anvendes et svinghjul eller et andet inertisimuleringssystem for den relevante 
inertiklasse. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/357
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 125 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Figur 2/1
 
 
Diagram, som viser den effekt, der er optaget af chassisdynamometeret 
 
 
□ = F = a + b · V2 ●  = (a + b V2) – 0,1 · F 80 ∈ = (a + b · V2) + 0,1 · F 80 
 
 
2.2.4. Dynamometeret bringes op på en hastighed af 80 km/h. 
 
2.2.5. Belastningen F i (N) noteres. 
 
2.2.6. Dynamometeret bringes op på en hastighed af 90 km/h. 
 
2.2.7. Den anordning, der blev brugt til start af dynamometeret, frakobles. 
 
2.2.8. Den tid, det tager for dynamometeret at falde i hastighed fra 85 km/h til 75 km/h, 
noteres. 
 
2.2.9. Effektabsorptionsenheden indstilles til en anden værdi. 
 
2.2.10. Fremgangsmåden i punkt 2.2.4 til 2.2.9 gentages tilstrækkelig mange gange til, at 
de forskellige belastningsmuligheder er dækket. 
  Belastnin g (N) 
Hastighed km/h L 375/358 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 126 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
2.2.11. Den optagne belastning beregnes ved hjælp af formlen:  
 
 
 
hvor:  
 
F = optagen belastning (N) 
M i = inertiækvivalent i kg (eksklusive inertien i  
   den frie bageste rulle) 
∆ V = hastighedsafvigelse i m/s (10 km/h = 2,775 m/s) 
t = den tid, det tager for rullen at falde i hastighed fra 85 til 75 km/h. 
 
2.2.12.1. I figur 2/2 er vist den aflæste belastning ved 80 km/h som funktion af den optagne 
belastning ved 80 km/h. 
 
Figur 2/2  
 
Aflæst belastning ved 80 km/h som funktion af den optagne belastning ved 80 km/h 
 
 
2.2.13. Fremgangsmåden i punkt 2.2.3 til 2.2.12 gentages for alle de inertiklasser, der skal 
anvendes. 
 Optagen belastning (N) Aflæst belastnin g (N) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/359
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 127 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2.3. Kalibrering af belastningsindikatoren som funktion af den optagne belastning ved 
andre hastigheder. Fremgangsmåden i punkt 2.2 gentages så mange gange, som det 
er nødvendigt for de valgte hastigheder. 
 
2.4. Kontrol af dynamometerets belastningsoptagelseskurve ud fra en 
referenceindstilling på 80 km/h. 
 
2.4.1. Køretøjet anbringes på dynamometeret, eller der anvendes en anden metode til at 
igangsætte dynamometeret. 
 
2.4.2. Dynamometeret indstilles til den optagne belastning (F) ved 80 km/h. 
 
2.4.3. Den optagne belastning ved henholdsvis 120, 100, 80, 60, 40 og 20 km/h noteres. 
 
2.4.4. Kurven F(V) tegnes, og det kontrolleres, at den svarer til forskrifterne i punkt 1.2.2 
i dette tillæg. 
 
2.4.5. Fremgangsmåden i punkt 2.4.1 til 2.4.4 gentages for andre effektværdier F ved 80 
km/h og andre inertiværdier. 
 
2.5. Samme fremgangsmåde benyttes til kraft- og momentkalibrering.  
 
3.  INDSTILLING AF DYNAMOMETERET 
 
3.1. Indstillingsmetode 
 
3.1.1. Indledning 
 
Denne metode er ikke den foretrukne og bør kun anvendes ved dynamometre med 
fast belastningsoptagelseskurve til bestemmelse af belastningsindstillingen ved 80 
km/h og kan ikke benyttes til køretøjer med motor med kompressionstænding. 
 
3.1.2. Prøvningsapparatur 
 
Undertrykket (eller det absolutte tryk) i køretøjets indsugningsmanifold måles med 
en nøjagtighed på ± 0,25 kPa. Det skal være muligt at registrere denne måling 
løbende eller med intervaller på højst ét sekund. Hastigheden skal registreres 
løbende med en nøjagtighed på ± 0,4 km/h. 
 
3.1.3. Vejprøve 
 
3.1.3.1. Det skal sikres, at forskrifterne i punkt 4 i tillæg 3 til dette bilag er opfyldt. 
 L 375/360 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 128 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
3.1.3.2. Køretøjet køres med en konstant hastighed på 80 km/h, idet hastighed og undertryk 
(eller det absolutte tryk) registreres som foreskrevet i punkt 3.1.2 ovenfor. 
 
3.1.3.3. Fremgangsmåden i punkt 3.1.3.2 gentages tre gange i hver retning. Alle seks 
gennemkørsler skal være afsluttet inden for fire timer. 
 
3.1.4. Behandling af data og godkendelseskriterier 
 
3.1.4.1. Resultaterne fra punkt 3.1.3.2 og 3.1.3.3 kontrolleres. (Hastigheden må ikke være 
lavere end 79,5 km/h og ikke højere end 80,5 km/h i mere end ét sekund). For hver 
gennemkørsel aflæses undertrykket hvert sekund, og det gennemsnitlige undertryk 
og standardafvigelsen (s) beregnes. Til grund for denne beregning skal lægges 
mindst 10 undertryksværdier. 
 
3.1.4.2. Standardafvigelsen må ikke overstige 10 % af gennemsnitsværdien (v) for hver 
gennemkørsel. 
 
3.1.4.3. Gennemsnitsværdien for de seks gennemkørsler beregnes (tre gennemkørsler i hver 
retning). 
 
3.1.5. Indstilling af dynamometer 
 
3.1.5.1. Forberedelse 
 
De i punkt 5.1.2.2.1 til 5.1.2.2.4 i tillæg 3 til dette bilag nævnte operationer 
udføres. 
 
3.1.5.2. Belastningsindstilling 
 
Efter at motoren er varmet op, køres køretøjet med en konstant hastighed på 
80 km/h, og dynamometerets belastning indstilles således, at den i henhold til punkt 
3.1.4.3 opnåede undertryksværdi (v) reproduceres. Afvigelsen fra denne værdi må 
ikke være større end 0,25 kPa. Der benyttes samme prøveapparatur som til 
vejprøven. 
 
3.2. Alternativ metode 
 
Med fabrikantens samtykke kan følgende metode anvendes: 
 
3.2.1. Bremsen justeres således, at den udøvede belastning på de drivende hjul ved en 
konstant hastighed på 80 km/h er i overensstemmelse med følgende tabel:  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/361
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 129 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
 
 
 
[Replace decimal points with decimal commas in the above table] 
 
3.2.2. For andre køretøjer end personbiler med en referencemasse på over 1 700 kg eller 
køretøjer med permanent firehjulstræk multipliceres effektværdierne i tabellen i 
punkt 3.3.1 med 1,3. 
 
 
 Køretøjets 
referencemasseÆkvivalent 
inerti Effekt og belastning 
optaget af dynamometer 
ved 80 km/hKoefficienterL 375/362 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 130 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Bilag 4 - Tillæg 3
 
 
ET KØRETØJS FREMDRIFTSMODSTAND — MÅLEMETODE PÅ VEJ — 
SIMULERING PÅ CHASSISDYNAMOMETER 
 
1. FORMÅL 
 
Formålet med de nedenfor beskrevne metoder er at måle et køretøjs 
fremdriftsmodstand ved stabiliserede hastigheder på vej og simulere denne 
modstand på et dynamometer i henhold til forskrifterne i punkt 4.1.5 i bilag 4. 
 
2. BESKRIVELSE AF VEJEN 
 
Den benyttede vejstrækning skal være plan og tilstrækkelig lang til, at de nedenfor 
anførte målinger kan udføres. Vejens hældning skal være konstant inden for ± 
0,1 % og må ikke overstige 1,5 %. 
 
3. ATMOSFÆRISKE FORHOLD 
 
3.1. Vind 
 
Prøvning må kun finde sted ved gennemsnitlige vindhastigheder på under 3 m/s og 
vindstød på under 5 m/s. Desuden skal vektorkomponenten af vindhastigheden på 
tværs af prøvevejstrækningen være under 2 m/s. Vindhastigheden skal måles 0,7 m 
over vejoverfladen. 
 
3.2. Fugtighed 
 
Vejen skal være tør. 
 
3.3. Lufttryk og temperatur 
 
Lufttætheden under prøven må ikke afvige med mere end ± 7,5 % fra 
referencebetingelserne, nemlig P = 100 kPa og T = 293,2 K. 
 
4. KLARGØRING AF KØRETØJET1 
 
4.1. Valg af prøvekøretøj 
 
                                                 
1/ For hybridelektriske køretøjer (HEV) aftaler fabrikanten og den tekniske tjeneste, indtil 
der er fastlagt ensartede tekniske forskrifter, køretøjets tilstand ved udførelsen af prøvningerne i dette tillæg. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/363
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 131 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Hvis der ikke måles på alle varianter af en køretøjstype, gælder følgende kriterier 
for udvælgelse af det afprøvede køretøj. 
 
4.1.1. Karrosseri 
 
Hvis der findes forskellige karrosserityper, vælges den type, der har de ringeste 
aerodynamiske egenskaber. Fabrikanten fremlægger passende data til udvælgelsen.  
 
4.1.2. Dæk 
 
Der vælges de bredeste dæk. Er der flere end tre dækstørrelser, vælges den 
størrelse, der er umiddelbart under den bredeste. 
 
4.1.3. Prøvemasse 
 
Prøvemassen skal være referencemassen af køretøjet med den største inerti. 
 
4.1.4. Motor 
 
Prøvekøretøjet skal være monteret med de(n) største af de anvendte varmevekslere. 
 
4.1.5. Transmission 
 
Der foretages en prøvning for hver af følgende transmissionstyper: 
 
forhjulstræk 
baghjulstræk 
permanent firehjulstræk 
ikke-permanent firehjulstræk 
automatgear 
manuelt gear 
 
4.2. Tilkøring 
 
Køretøjet skal være i normal køreklar stand og have kørt mindst 3 000 km. 
Dækkene skal være tilkørt samtidig med køretøjet eller have en slidbane med 
en mønsterdybde på 90 - 50 % af den oprindelige mønsterdybde. 
 
4.3. Kontrol 
 
Der udføres følgende kontrol i henhold til fabrikantens angivelser for anvendelse: 
 L 375/364 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 132 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
hjul, hjulkapsler, dæk (fabrikat, type, oppumpningstryk), 
fortøjets geometri, 
justering af bremser (eliminering af parasitmodstand), smøring af for- og  
bagaksler, indstilling af hjulophæng og regulering af niveau osv. 
 
4.4. Forberedelse af prøvningen 
 
4.4.1. Køretøjet belastes til sin referencemasse. Køretøjets niveau reguleres således, at 
tyngdepunktet befinder sig midtvejs mellem forsædernes R-punkter og på en ret 
linje gående gennem disse punkter. 
 
4.4.2. Ved vejprøver skal køretøjets vinduer være lukkede. Eventuelle tildækninger af 
åbninger til klimaanlæg, forlygter osv. skal være påsat. 
 
4.4.3. Køretøjet skal fremtræde i rengjort stand. 
 
4.4.4. Umiddelbart før prøvningen bringes køretøjet på passende måde op på normal 
driftstemperatur. 
 
5. FREMGANGSMÅDE 
 
5.1. Energivariation under deceleration i frigear 
 
5.1.1. På vej 
 
5.1.1.1. Prøveapparatur og tolerance: 
 
tidsmåling skal ske med en fejltolerance på under ± 0,1 s. 
hastighedsmåling skal ske med en fejltolerance på under ± 2 s. 
 
5.1.1.2. Prøvningsmetode 
 
5.1.1.2.1. Køretøjet accelereres op på en hastighed, der er 10 km/h højere end den valgte 
prøvehastighed V. 
 
5.1.1.2.2. Gearet sættes i frigear. 
 
5.1.1.2.3. Decelerationstiden (t 1) måles fra hastigheden: 
 
V 2 = V + ∆V   km/h   til   V 1 = V - ∆V   km/h 
 
5.1.1.2.4. Samme prøve udføres i modsat retning: t 2 
 
5.1.1.2.5. Gennemsnittet T af de to tider t 1 og t 2 bestemmes 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/365
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 133 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
5.1.1.2.6. Prøverne gentages, indtil den statistiske nøjagtighed (p) af gennemsnittet 
 
ikke er over 2 % (p # 2 per cent) 
 
Den statistiske nøjagtighed (p) er: 
 
hvor: 
 
t = koefficient fra nedenstående tabel 
n = antallet af prøvninger   
s = standardafvigelse   
 
 
n  
4  
5  
6  
7  
8  
9  
10  
11  
12  
13  
14  
15 
 
t  
3,2  
2,8  
2,6  
2,5  
2,4  
2,3  
2,3  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2 
 
n t/   
1,6  
1,25  
1,06  
0,94  
0,85  
0,77  
0,73  
0,66  
0,64  
0,61  
0,59  
0,57 
 
5.1.1.2.7. Effekten beregnes ud fra formlen: 
 
 
  
hvor: 
 
P er udtrykt i kW 
 
V = prøvehastighed i m/s 
 
∆V = hastighedsafvigelse fra hastigheden V i m/s 
 
M = referencemasse, i kg 
 
T = tid, i sekunder (s) 
 
∑
= −−n
i nT Ti
1 12) (L 375/366 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 134 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
 
5.1.1.2.8. Effekten (P), bestemt på bane, omregnes til standardbetingelserne på følgende 
måde: 
 
 P Corrected   =  K . P Meas ured   
 
K = () []⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+ − +pp
RRttKRR
TAERO
R
TR 0
0 . 1  
 
hvor: 
 
R R =  rulningsmodstand ved hastigheden V 
R AERO  =  luftmodstand ved hastigheden V 
R T =  total køremodstand = R R + R AERO 
K R =  faktor til temperaturkorrektion af rulningsmodstanden,  
  sættes til: 8,64 Α 10-3/°C eller til fabrikantens 
korrektionsfaktor, der er godkendt af myndigheden 
t   = omgivende temperatur ved afprøvning på vej, °C 
t 0 = standardtemperatur = 20 °C 
ρ = luftens massefylde ved prøvebetingelserne 
ρ 0 = luftens massefylde ved standardbetingelser (20 °C, 100 kPa). 
 
Kvotienterne R R/R T og R AERO/R T angives af fabrikanten på grundlag af data, 
virksomheden normalt har til rådighed. 
 
Foreligger sådanne værdier ikke, kan forholdet rulningsmodstand/total 
modstand efter aftale mellem fabrikanten og den pågældende tekniske tjeneste i 
stedet beregnes af følgende formel: 
 
 
 
hvor: 
 M = køretøjets masse, i kg  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/367
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 135 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
   og koefficienterne a og b er de i følgende tabel for hver hastighed angivne: 
 
V (km/h) a b 
20 
40 60 80 
100 120 7,24 Α 10
-5 
1,59 Α 10-4 
1,96 Α 10-4 
1,85 Α 10-4 
1,63 Α 10-4 
1,57 Α 10-4 0,82 0,54 0,33 0,23 0,18 0,14 
 
 
 
5.1.2. På dynamometeret 
 
5.1.2.1. Måleapparatur og nøjagtighed 
 
Apparaturet skal være identisk med det, der benyttes ved prøvningen på vej. 
 
5.1.2.2. Prøvningsmetode 
 
5.1.2.2.1. Køretøjet anbringes på dynamometeret. 
 
5.1.2.2.2. Dæktrykket (med kolde dæk) på drivhjulene justeres som krævet for 
dynamometeret. 
 
5.1.2.2.3. Dynamometerets inertiækvivalent indstilles. 
 
5.1.2.2.4. Køretøjet og dynamometeret bringes op på driftstemperatur. 
 
5.1.2.2.5. Operationerne i punkt 5.1.1.2 (med undtagelse af operationerne i punkt 
5.1.1.2.4 og 5.1.1.2.5) udføres, idet M erstattes af I i formlen i punkt 5.1.1.2.7. 
 
5.1.2.2.6. Bremsen indstilles således, at den reproducerer den korrigerede effekt (punkt 
5.1.1.2.8), idet der tages hensyn til forskellen mellem køretøjets masse (M) på 
banen og den tilsvarende ækvivalente in erti (I), som sk al anvendes. Dette kan 
gøres ved at beregne den korrigerede gennemsnitlige tid til deceleration fra V 2 
til V 1 og reproducere denne tid på dynamometeret ved brug af følgende 
relation:  L 375/368 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 136 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
 
 
  
K = den i punkt 5.1.1.2.8 ovenfor angivne værdi. 
 
5.1.2.2.7. Den effekt P a, der skal optages af dynamometeret, bestemmes, således at man 
kan reproducere samme effekt (punkt 5.1.1.2.8) for samme køretøj på 
forskellige dage.  
 
5.2. Momentmålemetode ved konstant hastighed 
 
5.2.1. På vej 
 
5.2.1.1. Måleapparatur og tolerance 
 
Momentmåling udføres med passende måleudstyr med en nøjagtighed på ± 
2 %. 
 
Hastighedsmåling udføres med en nøjagtighed på ± 2 %. 
 
5.2.1.2. Prøvningsmetode 
 
5.2.1.2.1. Køretøjet bringes op på den valgte konstante hastighed V. 
 
5.2.1.2.2. Drejningsmoment C t og hastighed registreres i en periode af mindst 20 s. 
Dataregistreringssystemets nøjagtighed skal mindst svare til ± 1 Nm for 
drejningsmoment og ± 0,2 km/h for hastighed. 
 
5.2.1.2.3. Ændringer i momentet C t og hastigheden i forhold til tiden må ikke overstige 5 
% i hvert sekund af måleperioden. 
 
5.2.1.2.4. Momentet C t1 er det gennemsnitlige moment, der fås ud fra formlen: 
 
 
  
 
 
5.2.1.2.5. Prøvningen gennemføres tre gange i hver retning. På grundlag af disse seks 
målinger bestemmes det gennemsnitlige drejningsmoment ved 
referencehastigheden. Afviger gennemsnitshastigheden mere end 1 km/h fra 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/369
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 137 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
referencehastigheden, sker beregningen af det gennemsnitlige 
drejningsmoment ved lineær regression. 
 
5.2.1.2.6. Gennemsnitsværdien C t af de to momentværdier C t1 og C t2 bestemmes. 
 
5.2.1.2.7. Det gennemsnitlige drejningsmoment C T, bestemt på bane, omregnes til 
referencebetingelserne ved relationen: 
 
C Tcorrected   =  K . C Tm easured   
 
hvor K har den værdi, der er fastlagt i punkt 5.1.1.2.8 i dette tillæg. 
 
5.2.2. På dynamometeret 
 
5.2.2.1. Måleapparatur og tolerance 
 
Apparaturet skal være identisk med det, der benyttes ved prøvningen på vej. 
 
5.2.2.2. Prøvningsmetode 
 
5.2.2.2.1. Operationerne i punkt 5.1.2.2.1 til 5.1.2.2.4 udføres. 
 
5.2.2.2.2. Operationerne i punkt 5.2.1.2.1. til 5.2.1.2.4 udføres. 
 
5.2.2.2.3. Effektabsorptionsenheden indstilles således, at den reproducerer det 
korrigerede totale drejningsmoment på bane fra punkt 5.1.2.1.2.7. 
 
5.2.2.2.4. Der udføres samme operationer som i punkt 5.1.2.2.7 med samme formål. 
 
 L 375/370 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 138 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Bilag 4 - Tillæg 4
 
 
 
KONTROL AF IKKE-MEKANISK INERTI 
 
1. FORMÅL 
 
Ved hjælp af den i dette tillæg beskrevne metode kan det kontrolleres, at 
dynamometerets samlede inerti på tilfredsstillende måde simulerer de reelle 
inertiværdier under prøvecyklussen. Dynamometerets fabrikant skal forelægge en 
metode til kontrol af specifikationerne i henhold til punkt 3 nedenfor. 
 
2.  PRINCIP 
  
2.1. Ligninger 
 
Eftersom der forekommer variationer i rullens (rullernes) rotationshastighed på 
dynamometeret, kan rullens (rullernes) overfladekraft udtrykkes ved formlen: 
 
 
  
hvor: 
 
F  = rullens (rullernes) overfladekraft 
 
I  = dynamometerets samlede inerti (køretøjets inertiækvivalent: se tabellen i 
punkt 5.1) 
 
IM = inerti i dynamometerets mekaniske masser 
 
γ  = tangentialaccelerationen ved rullens overflade 
 
F1 =  inertikraften. 
 
Bemærk : I tillægget er der givet en forklaring på denne formel for dynamometere 
med mekanisk inertisimulering. 
 
Den samlede inerti kan således udtrykkes ved formlen: 
 
 I = I m+ F 1 /γ 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/371
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 139 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
hvor: 
 
I M kan beregnes eller måles på traditionel måde 
 
F 1 kan måles på dynamometeret 
 
γ kan beregnes ud fra rullernes vinkelhastighed. 
 
Den samlede inerti (I) bestemmes ved accelerations- eller decelerationsprøvning 
med værdier, der er lig med eller større end dem, der opnås under prøvecyklussen. 
 
2.2. Tolerance ved beregning af den samlede inerti 
 
Prøvnings- og beregningsmetoderne skal gøre det muligt at bestemme den samlede 
inerti I med en relativ fejltolerance (∆I/I) på under ± 2 %. 
 
3.  SPECIFIKATION 
 
3.1. Massen af den samlede simulerede inerti I må kun afvige fra den teoretiske værdi 
af den ækvivalente inerti (se punkt 5.1 i bilag 4) med: 
 
3.1.1. ± 5 % af den teoretiske værdi for hver øjeblikkelig værdi 
 
3.1.2. ± 2 % af den teoretiske værdi for den gennemsnitlige værdi beregnet for hver 
prøvningssekvens i cyklussen. 
 
3.2. Den i punkt 3.1.1 ovenfor anførte grænse øges til ± 50 % i ét sekund under start og, 
for køretøjer med manuelt gear, i to sekunder under gearskift. 
 
4. KONTROLPROCEDURE 
  
4.1. Der gennemføres kontrol under hver prøve under hele den i punkt 2.1 i bilag 4 
fastsatte prøvecyklus. 
 
4.2. Hvis forskrifterne i punkt 3 ovenfor er opfyldt med øjeblikkelige accelerationer, der 
er mindst tre gange større eller mindre end værdierne i den teoretiske cyklus, er 
ovennævnte kontrol dog overflødig. 
 L 375/372 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 140 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Bilag 4 - Tillæg 5
 
 
DEFINTION AF SYSTEMER TIL PRØVEUDTAGNING AF GASSER 
 
1.  INDLEDNING 
 
1.1.  Der findes flere forskellige prøveudtagningssystemer, som opfylder forskrifterne i 
punkt 4.2 i bilag 4.  
 
Systemerne i punkt 3.1 og 3.2 vil blive anset for acceptable, hvis de opfylder 
hovedkriterierne for princippet med variabel fortynding. 
 
1.2. Laboratoriet skal i sine rapporter anføre, hvilket prøveudtagningssystem der er 
benyttet ved prøvningen. 
 
2. KRITERIER FOR SYSTEMET MED VARIABEL FORTYNDING TIL MÅLING 
AF UDSTØDNINGSEMISSIONER 
  
2.1.  Anvendelsesområde  
 
I dette punkt er anført driftsparametrene for et system til udtagning af prøver af 
udstødningsgas, der benyttes til måling af de faktiske masseemissioner i et køretøjs 
udstødningsgas i henhold til bestemmelserne i dette regulativ. 
 
Princippet med variabel fortynding til måling af masseemissioner kræver, at tre 
betingelser er opfyldt: 
 
2.1.1. udstødningsgasserne skal fortyndes løbende med den omgivende luft under nøje 
definerede betingelser 
 
2.1.2. det samlede volumen af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal 
måles nøjagtigt 
 
2.1.3. der skal til analyse løbende udtages en prøve af fortyndet udstødningsgas og 
fortyndingsluft i konstant forhold. 
 
Massen af gasemissioner bestemmes ud fra de proportionale koncentrationer i 
prøven og det samlede volumen målt under prøvningen. Koncentrationerne i 
prøven korrigeres for indholdet af forurenende stoffer i den omgivende luft. 
 
Endvidere skal partikelemissionen fra køretøjer med motor med 
kompressionstænding bestemmes. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/373
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 141 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2.2. Teknisk resumé
 
 
I figur 5/1 er prøveudtagningssystemet vist i skematisk form. 
 
2.2.1.1. Køretøjets udstødningsgas skal fortyndes med en tilstrækkelig mængde luft til at 
forhindre, at der dannes kondensvand i prøveudtagnings- og målesystemet. 
 
2.2.2. Systemet for udtagning af udstødningsprøver skal kunne måle de gennemsnitlige 
volumenkoncentrationer af CO 2, CO, HC og NO x samt, for køretøjer med motor 
med kompressionstænding, af partikelemissionen i udstødningsgassen fra køretøjet 
under prøvecyklussen. 
 
2.2.3. Blandingen af luft og udstødningsgas skal være homogen på det sted, hvor 
udtagningssonden befinder sig (se punkt 2.3.1.2 nedenfor). 
 
2.2.4. Sonden skal udtage en repræsentativ prøve af de fortyndede udstødningsgasser. 
 
2.2.5.  Systemet skal gøre det muligt at måle det samlede volumen af de fortyndede 
udstødningsgasser. 
 
2.2.6. Prøveudtagningssystemet skal være lufttæt. Systemets udformning og de 
materialer, hvoraf det er fremstillet, må ikke påvirke koncentrationen af 
forurenende stoffer i de fortyndede udstødningsgasser. Hvis en komponent 
(varmeveksler, cyklonseparator, blæser osv.) ændrer koncentrationen af nogen af 
de forurenende stoffer i de fortyndede udstødningsgasser, og denne fejl ikke kan 
rettes, skal udtagning af det pågældende forurenende stof ske før denne komponent. 
 
2.2.7. Hvis det køretøj, der underkastes prøvning, har et udstødningssystem med mere 
end én afgang, skal forbindelsesrørene samles i en manifold så tæt ved køretøjet 
som muligt. 
 
2.2.8. Gasprøverne opsamles i udtagningssække med tilstrækkelig kapacitet til, at 
gasstrømmen ikke bremses under prøveudtagningen. Sækkene skal være fremstillet 
af et materiale, der ikke påvirker koncentrationen af forurenende stoffer (se punkt 
2.3.4.4 nedenfor). 
 
2.2.9. Systemet med variabel fortynding skal være udformet således, at 
udstødningsprøver kan udtages uden at ændre modtrykket ved udstødningsrørets 
munding nævneværdigt (se punkt 2.3.1.1 nedenfor). L 375/374 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 142 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Figur 5/1
 
 
Diagram over system med variabel fortynding til måling af udstødningsemissioner 
 
Pump
Flow control valve
FilterFlow meter
Ambient-air sampling bag
(sample taken during test)Pump
Flow control valve
FilterFlow meter
Diluted exhaust-gases
sampling bag (sample taken
during test)
Measurement of the
pressure and
temperature of the
mixture
Air filter
(optional)
Air
Vehicle
exhaust
gasesMixing chamberConditioning of the
mixture
(if necessary)
Sampling pre-heating
position for
diesel enginesSuction device/
Volume measuring
deviceTo the
atmosphere
 
 
 Flowmeter 
Pumpe Til 
atmosfæren 
Strømningsventil 
Indsugningsenhed/
volumenmålings-
enhed 
Prøveudtagningssæk til 
fortyndet udstødningsgas 
(udtagning under 
prøvningen) 
Måling af 
blandingens tryk og 
temperatur 
Flowmeter 
Pumpe 
Strømningsventil 
Sæk til prøveudtag-
ning af omgivende 
luft (udtagning under 
prøvningen) Konditionering af 
blandingen (om 
nødvendigt) 
Luftfilter 
(frivilligt) 
Luft 
Blandings-
kammer Position for 
foropvarmning  ved 
prøveudtagning 
(dieslemotorer) 
Udstødnings-
gasser fra 
køretøjet 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/375
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 143 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2.3. Særlige krav
 
 
2.3.1. Udstyr til indsamling og fortynding af udstødningsgas 
 
2.3.1.1. Forbindelsesrøret mellem udstødningsafgange og blandingskammeret skal være så 
kort som muligt; det må under ingen omstændigheder: 
 
(i) Medføre en ændring i det statiske tryk i udstødningsafgangene med mere 
end ± 0,75 kPa ved 50 km/h eller mere end ± 1,25 kPa under hele 
prøvningen fra det statiske tryk, der er registreret, når intet er tilsluttet 
udstødningsafgangene. Trykket måles i udstødningsafgangen eller i et 
forlængelsesrør med samme diameter så tæt som muligt ved rørets 
munding. 
 
(ii) Medføre en ændring i udstødningsgassens sammensætning. 
 
2.3.1.2. Der skal være et blandingskammer, hvori udstødningsgassen og fortyndingsluften 
blandes på en sådan måde, at der opnås en homogen blanding ved kammerets 
udtag. 
 
  Blandingens homogenitet i et vilkårligt tværsnit på det sted, hvor udtagningssonden 
befinder sig, må ikke afvige med mere end 2 % fra gennemsnitsværdien af 
målinger foretaget i mindst fem punkter med lige stor indbyrdes afstand over 
gasstrømmens diameter. For at mindske virkningen på betingelserne i 
udstødningsafgangen mest muligt og begrænse trykfaldet i konditioneringsudstyret 
for fortyndingsluften må trykket i blandingskammeret ikke afvige med mere end ± 
0,25 kPa fra det atmosfæriske tryk. 
 
2.3.2. Indsugningsenhed/volumenmålingsenhed 
 
Denne enhed kan være forsynet med faste hastighedsindstillinger, således at der 
opnås en tilstrækkelig kraftig strøm til at forhindre dannelse af kondensvand. Dette 
gøres normalt ved at holde koncentrationen af CO 2 i udtagningssækken til fortyndet 
udstødningsgas under 3 % vol. 
 
2.3.3. Volumenmåling 
 
2.3.3.1. Volumenmåleren skal bevare sin kalibreringsnøjagtighed inden for ± 2 % under 
alle målebetingelser. Hvis måleren ikke kan kompensere for temperaturudsving i 
blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft i målepunktet, skal der benyttes en 
varmeveksler for at holde temperaturen inden for ± 6 K af den specificerede 
driftstemperatur. 
 L 375/376 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 144 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Om nødvendigt kan der benyttes en cyklonseparator til at beskytte 
volumenmåleren. 
 
2.3.3.2. Der skal installeres en temperaturføler umiddelbart før volumenmåleren. Føleren 
skal have en nøjagtighed på ± 1 K og en responstid på 0,1 s ved 62 % af et givet 
temperaturudsving (værdi målt i siliconolie). 
 
2.3.3.3. Trykmålingerne skal udføres med en nøjagtighed på ± 0,4 kPa under prøvningen. 
 
2.3.3.4. Trykforskellen i forhold til det atmosfæriske tryk måles opstrøms for og evt. 
nedstrøms volumenmåleren. 
 
2.3.4. Gasudtagning 
 
2.3.4.1.  Fortyndet udstødningsgas 
 
2.3.4.1.1. Prøven af fortyndet udstødningsgas udtages opstrøms for sugeenheden, men 
nedstrøms for konditioneringsudstyret (hvis et sådant findes). 
 
2.3.4.1.2. Strømningshastigheden må ikke afvige med mere end ± 2 % fra den gennemsnitlige 
strømningshastighed 
 
2.3.4.1.3. Den udtagne gasmængde skal være mindst 5 l/min. og må ikke overstige 0,2 % af 
den fortyndede udstødningsgas' strømningshastighed. 
 
2.3.4.2. Fortyndingsluft 
 
2.3.4.2.1. En prøve af fortyndingsluften udtages ved en konstant strømningshastighed i 
nærheden af luftindtaget (efter filtret, hvis et sådant findes). 
 
2.3.4.2.2.  Luften må ikke være forurenet med udstødningsgas fra blandingsstedet. 
 
2.3.4.2.3.  Udtagningsfrekvensen for fortyndingsluft skal svare til udtagningsfrekvensen for 
fortyndet udstødningsgas. 
 
2.3.4.3. Prøveudtagning 
 
2.3.4.3.1. De materialer, der benyttes til udtagning, må ikke ændre koncentrationen af 
forurenende stoffer. 
 
2.3.4.3.2. Der kan benyttes filtre til at udskille faste partikler fra prøven. 
 
2.3.4.3.3. Pumper er nødvendige for at føre prøven over i udtagningssækken (-sækkene). 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/377
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 145 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2.3.4.3.4. Strømningsregulatorer og strømningsmålere er nødvendige for at opnå den krævede 
strømningshastighed ved udtagning. 
 
2.3.4.3.5. Der kan benyttes lufttætte lynkoblinger - med automatisk lukning på den side, der 
vender mod udtagningssækkene - mellem trevejsventilerne og udtagningssækkene. 
Der kan benyttes andre systemer til at føre prøverne til analyseenheden (f.eks. 
trevejsspærreventiler). 
 
2.3.4.3.6. De forskellige ventiler, der benyttes til at styre udtagningsstrømmen, skal være 
hurtigtjusterende og hurtigtvirkende. 
 
2.3.4.4. Opbevaring af prøven 
 
Gasprøverne opsamles i udtagningssække med tilstrækkelig kapacitet til, at 
prøveudtagningsfrekvensen ikke nedsættes. Sækkene skal være fremstillet af 
materiale, der ikke ændrer koncentrationen af syntetiske forurenende gasser med 
mere end 2 % efter 20 minutter. 
 
2.4.  Supplerende prøveudtagningsenhed til brug ved prøvning af køretøjer med motor 
med kompressionstænding  
 
2.4.1. Til forskel fra udtagningen af gasprøver fra køretøjer med motor med styret 
tænding sker udtagningen af carbonhydrid- og partikelprøver i en 
fortyndingstunnel. 
 
2.4.2. For at begrænse varmetabet i udstødningsgassen fra udstødningens afgang til 
fortyndingstunnelens indtag må forbindelsesrøret højst være 3,6 m langt eller 6,1 m 
langt, hvis det er varmeisoleret. Den indvendige diameter må højst være 105 mm. 
 
2.4.3. I fortyndingstunnelen, som består af et lige rør af elektrisk ledende materiale, skal 
der være overvejende turbulente strømningsforhold (Reynolds-tal ∃ 4000), således 
at den fortyndede udstødningsgas er homogen ved udtagningspunkterne, og der er 
sikkerhed for, at gas- og partikelprøverne er repræsentative. Fortyndingstunnelen 
skal have en diameter på mindst 200 mm, og hele systemet skal være forbundet til 
jord. 
 
2.4.4. Partikeludtagningssystemet skal bestå af en udtagningssonde i fortyndingstunnelen 
og to filtre monteret i serie efter hinanden. I strømmens retning før og efter de to 
filtre anbringes hurtigtvirkende ventiler. 
 
Udtagningssondens konfiguration skal være som vist i figur 5/2. 
 L 375/378 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 146 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
2.4.5. Partikeludtagningssonden skal opfylde følgende betingelser: 
 
Den skal anbringes i nærheden af tunnelens midterlinje i ca. ti tunneldiameters 
afstand fra gasindtaget i strømmens retning og have en indvendig diameter på 
mindst 12 mm. 
 
Afstanden fra sondespidsen til filterenheden skal være mindst fem gange sondens 
diameter, dog højst 1 020 mm. 
 
2.4.6. Strømningsmåleenheden skal omfatte pumper, strømningsregulatorer og 
strømningsmåler. 
 
2.4.7. Systemet til udtagning af carbonhydridprøver omfatter en opvarmet 
udtagningssonde samt udtagningsledning, -filter og -pumpe. Udtagningssonden 
skal være således anbragt i samme afstand fra gasindtaget som sonden til 
partikeludtagning, at prøveudtagningerne ikke påvirker hinanden. Den skal have en 
indvendig diameter på mindst 4 mm. 
 
2.4.8. Alle opvarmede dele skal af opvarmningssystemet holdes på en temperatur på 463 
K (190 °C) ± 10 K. 
 
2.4.9. Hvis der ikke kan kompenseres for variationer i strømningshastigheden, skal der 
være en varmeveksler og en temperaturregulator som specificeret i punkt 2.3.3.1 
for at sikre, at strømningshastigheden er konstant, og at der derved sikres 
proportionalitet i prøveudtagningen. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/379
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 147 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
Figur 5/2  
 
Partikeludtagningssondens konfiguration 
 
 
 
 
 
Tværsnit 
Strømnin g 
(*) mindste indvendi ge diamete r 
Vægtykkelse: ∼ 1 mm – Materiale: rustfrit stål L 375/380 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 148 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
3.  BESKRIVELSE AF UDSTYRET 
  
3.1.  Udstyr til variabel fortynding med positiv fortrængningspumpe  
(PDP-CVS) (figur5/3)  
 
3.1.1.  Konstantvolumenudtagningsenheden med positiv fortrængningspumpe (PDP-CVS) 
opfylder kravene i dette bilag ved at måle ved konstant temperatur og tryk gennem 
pumpen. Det samlede volumen måles ved at tælle den kalibrerede positive 
fortrængningspumpes omdrejninger. En proportional prøve opnås ved at udtage 
prøver med pumpe, strømningsmåler og strømningsventil ved en konstant 
strømningshastighed. 
 
3.1.2. I figur 5/3 er vist et diagram over dette udtagningssystem. Da der kan opnås 
tilsvarende resultater med forskellige konfigurationer, er det ikke afgørende, at 
diagrammet overholdes strengt. Der kan anvendes supplerende komponenter som 
instrumenter, ventiler, solenoider og afbrydere for at opnå yderligere data og 
koordinere systemets enkelte komponenter. 
 
3.1.3. Prøveudtagningsudstyret omfatter: 
 
3.1.3.1. Et filter (D) til fortyndingsluften, som om nødvendigt kan foropvarmes. Filtret skal 
bestå af aktivt kul mellem to papirlag og bruges til at reducere og stabilisere 
baggrundscarbonhydrid-emissionen til fortyndingsluften. 
 
3.1.3.2. Et blandingskammer (M), hvori udstødningsgas og luft blandes homogent. 
 
3.1.3.3. En varmeveksler (H) med tilstrækkelig kapacitet til, at temperaturen i 
luft/udstødningsgas-blandingen målt i et punkt umiddelbart opstrøms for den 
positive fortrængningspumpe under hele prøven ligger inden for ± 6 K af den 
ønskede driftstemperatur. Varmeveksleren må ikke påvirke indholdet af 
forurenende stoffer i de fortyndede gasser, der udtages til analyse efter denne. 
 
3.1.3.4. En temperaturregulator (TC), der benyttes til at foropvarme varmeveksleren før 
prøven og til at regulere dens temperatur under prøven, således at udsving fra den 
ønskede driftstemperatur holdes inden for ± 6 K. 
 
3.1.3.5. En positiv fortrængningspumpe (PDP), der benyttes til at transportere en 
konstantvolumenstrøm af luft-/udstødningsgasblandingen. Pumpen skal have 
tilstrækkelig kapacitet til at forhindre dannelse af kondensvand i systemet under 
alle driftsbetingelser under prøvningen. Dette opnås normalt ved at benytte en 
positiv fortrængningspumpe med flow-kapacitet: 
 
3.1.3.5.1. der er dobbelt så stor som den maksimale strøm af udstødningsgas, der fremkaldes 
under accelerationer i kørecyklussen, eller 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/381
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 149 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
3.1.3.5.2.  der er tilstrækkelig til, at CO 2-koncentrationen i udtagningssækken til fortyndet 
udstødningsgas er mindre end 3 % vol. for benzin og diesel, mindre end 2,2 % vol. 
for LPG, og mindre end 1,5 % vol. for NG. 
 
3.1.3.6.  En temperaturføler (T 1) (nøjagtighed ± 0,4 kPa), der monteres umiddelbart 
opstrøms for volumenmåleren til måling af trykforskellen mellem gasblandingen 
og den omgivende luft. 
 
3.1.3.7.  Et manometer (G 1) (nøjagtighed ± 0,4 kPa), der monteres umiddelbart opstrøms for 
den positive fortrængningspumpe til måling af trykforskellen mellem 
gasblandingen og den omgivende luft. 
 
3.1.3.8.  Et manometer (G 2) (nøjagtighed ± 0,4 kPa), der monteres således, at 
differentialtrykket mellem pumpens suge- og trykside kan registreres. 
 
3.1.3.9. To sonder (S 1 og S 2) til udtagning af prøver af fortyndingsluft og fortyndet 
udstødningsgas/luftblanding. 
 
3.1.3.10.  Et filter (F) til udskillelse af faste partikler fra den gasstrøm, der indsamles til 
analyse. 
 
3.1.3.11.  Pumper (P) til indsamling af en konstant strøm af fortyndingsluft samt fortyndet 
udstødningsgas/luftblanding under prøvningen. 
 
3.1.3.12.  Strømningsregulatorer (N) til sikring af en konstant og ensartet strøm af de 
gasprøver, der indsamles under hele prøvningen af sonderne S1 og S2. Strømmen 
af gasprøver skal være således, at den udtagne mængde ved afslutningen af hver 
prøvning er tilstrækkelig stor til at underkastes analyse (ca. 10 l/min.). 
 
3.1.3.13. Strømningsmålere (FL) til regulering og overvågning af den konstante strøm af 
gasprøver under prøvningen. 
 
3.1.3.14.  Hurtigtvirkende ventiler (V) til at styre den konstante strøm af gasprøver til 
udtagningssækkene eller udstrømningsåbningen. 
 
3.1.3.15.  Lufttætte lynkoblinger (Q) mellem de hurtigtvirkende ventiler og 
udtagningssækkene. Koblingen skal have automatisk lukning ved den side, der 
vender mod udtagningssækkene. Alternativt kan der benyttes andre metoder til at 
transportere prøverne til analyseenheden (f.eks. trevejsspærreventiler). 
 L 375/382 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 150 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
3.1.3.16.  Sække (B) til indsamling af prøver af fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft 
under prøvningen. De skal have tilstrækkelig kapacitet til, at 
prøveudtagningsstrømmen ikke bremses. De skal være fremstillet af materiale, som 
ikke påvirker selve målingerne og gasprøvernes kemiske sammensætning (f.eks. 
lamineret polyethylen-/polyamidfilm eller fluorerede polycarbonhydrider). 
 
3.1.3.17.  En digital tæller (C) til registrering af den positive fortrængningspumpes 
omdrejningstal under prøvningen. 
 
3.1.4. Nødvendigt yderligere udstyr ved prøvning af køretøjer med motor med 
kompressionstænding 
 
For at opfylde forskrifterne i punkt 4.3.1.1 og 4.3.2 i bilag 4 skal følgende 
yderligere udstyr inden for de stiplede linjer i figur 5/3 benyttes ved afprøvning af 
køretøjer med motor med kompressionstænding: 
 
Fh opvarmet filter 
 
S 3 et prøveudtagningspunkt for carbonhydrid 
 
V h opvarmet flervejsventil 
 
Q lynkobling, der gør det muligt at analysere prøver af den 
omgivende luft BA i HFID-enheden 
 
HFID  opvarmet flammeioniseringsanalyseenhed 
 
R og I apparater til integrering og registrering af den øjeblikkelige 
koncentration af carbonhydrider 
 
L h opvarmet prøveudtagningsledning. 
 
Alle opvarmede dele skal holdes på en temperatur af 463 K (190 °C) ± 10 K. 
 
Partikeludtagningssystem: 
 
S 4 Udtagningssonde anbragt i fortyndingstunnelen 
 
Fp Filterenhed bestående af to seriemonterede filtre; omskifter til yderligere 
parallelt monterede filterpar 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/383
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 151 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
Udtagningsledning 
 
Pumper, strømningsregulatorer, strømningsmålere. 
 
3.2.  Kritisk venturifortyndingssystem (CFV-CVS) (figur 5/4)  
 
3.2.1. Brugen af en kritisk venturi i forbindelse med konstantvolumensystemet (CVS) 
bygger på strømn ingsmekanikkens principper for kritisk strømning. 
Strømningshastigheden i den variable blanding af fortyndingsluft og 
udstødningsgas holdes på lydhastigheden, som er direkte proportional med 
kvadratroden af gastemperaturen. Strømningen kontrolleres, beregnes og integreres 
løbende under prøvningen. 
 
Ved at benytte en yderligere kritisk venturi til udtagning sikres proportionalitet i 
gasprøverne. Eftersom tryk og temperatur er ens ved de to venturirørs indtag, er 
volumenet af den udtagne gas proportional med den fortyndede 
udstødningsgasblandings samlede volumen, og forskrifterne i dette bilag er således 
opfyldt. L 375/384 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 152 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Figur 5/3
 
 
Konstantvolumenudtagningsenhed med positiv fortrængningspumpe (PDP-CVS) 
 
Ambient air
BS IMSSPHFL
To ventQB
FPTo ventV
NFLQ
PDP
TC
TGTo vent
To vent
P
NHC - span gas
N
Q
HFID
RIFh
Required for diesel testing only
134C
5678BE
NG1
1T
S22G
VhBAZero airA
V
Fp
 Til udstrømningsåbning 
Til udstrømningsåbning 
Til udstrømningsåbning 
Til udstrømningsåbning 
Omgivende luft HC-kalibreringsgas 
Kun påkrævet for dieselmotorer Nul-luft 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/385
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 153 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Figur 5/4
 
 
Konstantvolumenudtagningssystem med kritisk venturi (CFV-CVS) 
 
Ambient air
BS IHSSPHFL
To ventQBFP
To ventVFLQ
TC
TGTo vent
P
NHC - span gas
N
Q
HFID
RIFh
Required for diesel testing only
134BE
NS2
VhBAZero airPS
SV
CSTGMVBL
A
V
Fp
 
 
 Iil udstrømningsåbning 
Iil udstrømningsåbning 
Iil udstrømningsåbning 
HC-kalibreringsgas 
Nul-luft 
Kun påkrævet for diesel 
Omgivende luft L 375/386 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 154 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
3.2.2. I figur 5/4 er vist et diagram over dette udtagningssystem. Da der kan opnås 
tilsvarende resultater med forskellige konfigurationer, er det ikke afgørende, at 
diagrammet overholdes strengt. Der kan anvendes supplerende komponenter som 
instrumenter, ventiler, solenoider og afbrydere for at opnå yderligere data og 
koordinere systemets enkelte komponenter. 
 
3.2.3. Prøveudtagningsudstyret omfatter: 
 
3.2.3.1.  Et filter (D) til fortyndingsluften, som om nødvendigt kan foropvarmes. Filtret skal 
bestå af aktivt kul mellem to papirlag og bruges til at reducere og stabilisere 
baggrundscarbonhydrid-emissionen til fortyndingsluften. 
 
3.2.3.2.  Et blandingskammer (M), hvori udstødningsgassen og luft blandes homogent. 
 
3.2.3.3.  En cyklonseparator (CS) til udskilning af partikler. 
 
3.2.3.4. To sonder (S 1 og S 2) til udtagning af prøver af fortyndingsluft og fortyndet 
udstødningsgas. 
 
3.2.3.5. En kritisk venturi (SV) til udtagning af proportionale prøver af fortyndet 
udstødningsgas ved udtagningssonde S 2. 
 
3.2.3.6. Et filter (F) til udskilning af faste partikler fra den gasstrøm, der indsamles til 
analyse. 
 
3.2.3.7. Pumper (P) til indsamling af strømmen af luft og fortyndet udstødningsgas i sække 
under prøvningen 
 
3.2.3.8. En strømningsregulatorer (N) til sikring af en konstant strøm af de gasprøver, der 
indsamles under hele prøvningen af sonde S 1. Strømmen af gasprøver skal være 
således, at den udtagne mængde ved afslutningen af hver prøvning er tilstrækkelig 
stor til at underkastes analyse (ca. 10 l/min.). 
 
3.2.3.9. En trykudligner (PS) i udtagningsledningen. 
 
3.2.3.10. Strømningsmålere (FL) til regulering og overvågning af strømmen af gasprøver 
under prøvningen. 
 
3.2.3.11. Hurtigtvirkende ventiler (V) til at styre den konstante strøm af gasprøver til 
udtagningssækkene eller udstrømningsåbningen. 
 
3.2.3.12. Lufttætte lynkoblinger (Q) mellem de hurtigtvirkende ventiler og 
udtagningssækkene. Koblingerne skal have automatisk lukning ved den side, der 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/387
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 155 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
vender mod udtagningssækkene. Alternativt kan der benyttes andre metoder til at 
transportere prøverne til analyseenheden (f.eks. trevejsspærreventiler). 
 
3.2.3.13. Sække (B) til indsamling af prøver af fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft 
under prøvningen. De skal have tilstrækkelig kapacitet til, at 
prøveudtagningsstrømmen ikke bremses. De skal være fremstillet af materiale, som 
ikke påvirker selve målingerne og gasprøvernes kemiske sammensætning (f.eks. 
lamineret polyethylen-/polyamidfilm eller fluorerede polycarbonhydrider). 
 
3.2.3.14. Et manometer (G) med en nøjagtighed på ± 0,4 kPa. 
 
3.2.3.15. En temperaturføler (T) med en nøjagtighed på ± 1 K og en responstid på 0,1 sek. 
ved 62 % af et givet temperaturudsving (målt i siliconolie). 
 
3.2.3.16. Et kritisk venturirør (MV) til måling af den fortyndede udstødningsgas' 
strømningsvolumen. 
 
3.2.3.17. En ventilator (BL) med tilstrækkelig kapacitet til at ventilere det samlede volumen 
af fortyndet udstødningsgas. 
 
3.2.3.18. Konstantvolumenudtagningssystemet med kritisk venturi (CFV-CVS-systemet) 
skal have tilstrækkelig kapacitet til at forhindre dannelse af kondensvand i systemet 
under alle driftsbetingelser under prøvningen. Dette opnås normalt ved at benytte 
en ventilator (BL) med en kapacitet: 
 
3.2.3.18.1. der er dobbelt så stor som den maksimale strøm af udstødningsgas, der fremkaldes 
under accelerationer i prøvecyklen, eller 
 
3.2.3.18.2. der er tilstrækkelig til, at CO 2-koncentrationen i udtagningssækken til fortyndet 
udstødningsgas er mindre end 3 % vol. 
 
3.2.4.  Nødvendigt yderligere udstyr ved prøvning af køretøjer med motor med 
kompressionstænding 
 
For at opfylde forskrifterne i punkt 4.3.1.1 og 4.3.2 i bilag 4 skal følgende 
yderligere udstyr inden for de stiplede linjer i figur 5/4 benyttes ved afprøvning af 
køretøjer med motor med kompressionstænding: 
 
Fh opvarmet filter 
 
S 3 et prøveudtagningspunkt for carbonhydrid 
 
V h opvarmet flervejsventil L 375/388 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 156 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
 
Q lynkobling, der gør det muligt at analysere prøver af den 
omgivende luft BA i HFID-enheden 
 
HFID opvarmet flammeioniseringsanalyseenhed 
 
R og I apparater til integrering og registrering af den øjeblikkelige 
koncentration af carbonhydrider 
 
L h opvarmet prøveudtagningsledning. 
 
Alle opvarmede dele skal holdes på en temperatur af 463 K (190 °C) ± 10 K. 
 
Hvis der ikke kan kompenseres for strømningsvariationer, vil det være nødvendigt 
med en varmeveksler (H) og en temperaturregulator (Tc) som beskrevet i punkt 
3.1.3 i dette tillæg til at sikre en konstant strøm gennem venturirøret (Mv) og 
derved en proportional strøm gennem partikeludtagningssystemet S 3. 
 
S 4 Udtagningssonde anbragt i fortyndingstunnelen 
 
Fp  Filterenhed bestående af to seriemonterede filtre; omskifter til yderligere 
parallelt monterede filterpar 
 
Udtagningsledning 
 
Pumper, strømningsregulatorer, strømningsmålere. 
 
 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/389
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 157 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 4 - Tillæg 6
 
 
KALIBRERING AF UDSTYRET 
 
1. BESTEMMELSE AF KALIBRERINGSKURVEN 
 
1.1. Hvert normalt benyttet måleområde kalibreres i henhold til bestemmelserne i punkt 
4.3.3 i bilag 4 på følgende måde: 
 
1.2. Kalibreringskurven bestemmes over mindst fem punkter, som skal være så jævnt 
fordelt som muligt. Den største nominelle kalibreringsgaskoncentration skal være 
mindst 80 % af fuldt skalaudslag. 
 
1.3. Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af de mindste kvadraters metode. Hvis der 
derved fremkommer et mere end tredjegrads polynomium, skal der være mindst to 
flere kalibreringspunkter end graden af polynomiet. 
 
1.4. Kalibreringskurven må ikke afvige med mere end ± 2 % fra den nominelle værdi 
for hver kalibreringsgas. 
 
1.5. Kalibreringskurvens form 
 
Kalibreringskurven og kalibreringspunkterne gør det muligt at kontrollere 
kalibreringen. Analysatorernes specifikationer skal angives, navnlig: 
 
skala 
følsomhed 
nulpunkt 
kalibreringsdato. 
 
1.6. Anden teknologi (f.eks. computer, elektronisk skalaomskifter osv.) kan benyttes, 
hvis det over for den tekniske tjeneste på tilfredsstillende måde godtgøres, at den 
giver en tilsvarende nøjagtighed. 
 
1.7. Efterprøvning af kalibreringen 
 
1.7.1. Hvert normalt benyttet måleområde skal kontrolleres før hver analyse på følgende 
måde: 
 
1.7.2.  Kalibreringen kontrolleres ved hjælp af en nulstillingsgas og en kalibreringsgas, 
hvis nominelle værdi ligger mellem 80 til 95 % af analysegassens værdi. 
 L 375/390 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 158 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
1.7.3.  Hvis kontrolværdien for de to punkter ikke afviger med mere end ± 5 % af fuldt 
skalaudslag fra den teoretiske værdi, kan indstillingsparametrene ændres. I modsat 
fald skal optegnes en ny kalibreringskurve som angivet i punkt 1 i dette tillæg. 
 
1.7.4. Efter prøvningen anvendes nulstillingsgas og den samme kalibreringsgas til en ny 
kontrol. Analysen anses for acceptabel, hvis forskellen mellem de to målinger er 
mindre end 2 %. 
 
2. KONTROL AF FID-ENHEDEN OG CARBONHYDRIDRESPONSEN 
  
2.1.  Detektorresponsoptimering 
 
FID-enheden indstilles som angivet af fabrikanten. For at optimere responsen bør 
der benyttes propan i luft på det normalt benyttede måleområde. 
 
2.2.  Kalibrering af carbonhydridanalysatoren 
 
Analysatoren bør kalibreres ved hjælp af propan i luft og renset syntetisk luft. Se 
punkt 4.5.2 i bilag 4 (kalibrering og kalibreringsgasser). 
 
Der bestemmes en kalibreringskurve som beskrevet i punkt 1.1 til 1.5 i dette tillæg. 
 
2.3.  Forskellige carbonhydriders responsfaktorer og anbefalede grænseværdier 
 
Responsfaktoren (Rf) for et bestemt carbonhydrid er forholdet mellem C 1-målingen 
i FID-enheden og gascylinderkoncentrationen, udtrykt som ppm C 1. 
 
Prøvegassens koncentration skal være således, at den giver en respons på omtrent 
80 % af fuldt skalaudslag. Koncentrationen skal være kendt med en nøjagtighed 
på ± 2 % i forhold til en gravimetrisk standard udtrykt i volumen. Desuden skal 
gascylindren forkonditioneres i 24 timer ved en temperatur på mellem 293 og 
303 K (20 og 30 °C). 
 
Responsfaktorerne bestemmes ved første ibrugtagning af en analysator og derefter 
ved de større kontroleftersyn. De prøvegasser, der skal benyttes, og de anbefalede 
responsfaktorer er følgende: 
 
Methan og renset luft: 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 
 
eller   1,00 < Rf < 1,05 for NG-drevne køretøjer 
 
Propylen og renset luft: 0,90 < Rf < 1,00 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/391
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 159 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
Toluen og renset luft: 0,90 < Rf < 1,00 
 
i forhold til en responsfaktor (Rf) på 1,00 for propan og renset luft. 
 
2.4.  Oxygeninterferenskontrol og anbefalede grænseværdier 
 
Responsfaktoren bestemmes som beskrevet i punkt 2.3 ovenfor. De prøvegasser, 
der skal benyttes, og de anbefalede responsfaktorer er følgende: 
 
Propan og nitrogen: 0,95 < Rf < 1,05 
 
3.  AFPRØVNING AF NO x-KONVERTERENS VIRKNINGSGRAD 
  
Konverteren til omdannelse af NO 2 til NO afprøves på følgende måde: 
 
Ved hjælp af prøveopstillingen i figur 6/1 og den fremgangsmåde, der er beskrevet 
nedenfor, kan konverterens virkningsgrad afprøves ved hjælp af en ozonisator. 
 
3.1. Analysatoren kalibreres i det mest benyttede måleområde efter fabrikantens 
anvisninger ved hjælp af nulstillingsgas og kalibreringsgas (NO-indholdet skal 
svare til ca. 80 % af fuldt skalaudslag, og NO 2-koncentrationen i gasblandingen 
skal være under 5 % af NO-koncentrationen). NO x-analysatoren skal være stillet på 
NO, således at kalibreringsgassen ikke går gennem konverteren. Den målte 
koncentration registreres. 
 
3.2. Via en T-samling tilføres løbende oxygen eller syntetisk luft til 
kalibreringsgasstrømmen, indtil den viste koncentration ligger ca. 10 % under den 
kalibreringskoncentration, der er anført i punkt 3.1 ovenfor. Den målte 
koncentration (C) registreres. Ozonisatoren skal være ude af funktion under denne 
proces. 
 
3.3. Ozonisatoren aktiveres derefter for at producere tilstrækkelig ozon til, at NO-
koncentrationen bringes ned på 20 % (mindst 10 %) af den i punkt 3.1 ovenfor 
anførte kalibreringskoncentration. Den målte koncentration (d) registreres. 
 
3.4.  NO x-analysatoren stilles derefter på NO x, hvilket betyder, at gasblandingen 
(bestående af NO, NO 2, O 2 og N 2) nu går gennem konverteren. Den målte 
koncentration (a) registreres. 
 
3.5.  Ozonisatoren sættes ud af funktion. Gasblandingen i punkt 3.2 ovenfor går gennem 
konverteren til detektoren. Den målte koncentration (b) registreres. 
 L 375/392 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 160 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
Figur 6/1
 
 
Diagram over opstilling til afprøvning af NO x-konverterens virkningsgrad 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
3.6. Med ozonisatoren ude af funktion afbrydes strømmen af oxygen eller syntetisk luft 
ligeledes. NO x-aflæsningen på analysatoren må da højst ligge 5 % over det i punkt 
3.1 anførte tal. 
 
3.7. NO x-konverterens virkningsgrad beregnes som følger: 
  Sol enoidvent il til s trømregulering 
O 2  or Air sup ply 
Strømreguleringsventil 
Fl ow me t e r  
N O/NO 2 -tilførsel Anal ysatorindga ng Ozonisator VAR I A C O 2 - ell er lufttiførsel 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/393
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 161 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
 
3.8.  Konverterens virkningsgrad må ikke være under 95 %. 
 
3.9.  Konverterens virkningsgrad skal afprøves mindst én gang om ugen. 
 
4.  KALIBRERING AF KONSTANTVOLUMENUDTAGNINGSSYSTEMET (CVS) 
  
4.1. CVS-systemet skal kalibreres ved hjælp af en nøjagtig strømningsmåler og en 
strømningsbegrænser. Strømmen gennem systemet skal måles ved forskellige tryk, 
og systemets kontrolparametre skal måles og relateres til strømmen. 
 
4.1.1. Der kan benyttes forskellige typer strømningsmåler, f.eks. kalibrerede venturirør, 
laminarstrømningsmålere eller kalibrerede turbinemålere, forudsat at det drejer sig 
om dynamiske målesystemer, der opfylder forskrifterne i punkt 4.4.1 og 4.4.2 i 
bilag 4. 
 
4.1.2.  Nedenfor gives en nærmere beskrivelse af, hvordan PDP- og CFV-enheder 
kalibreres ved hjælp af laminarstrømningsmålere med den fornødne nøjagtighed og 
statistisk kontrol af kalibreringens gyldighed. 
 
4.2. Kalibrering af den positive fortrængningspumpe (PDP) 
 
4.2.1. I nedenstående kalibreringsmetode beskrives apparaturet, prøveopstillingen og de 
forskellige parametre, der måles, til bestemmelse af CVS-pumpens 
strømningshastighed. Alle parametre vedrørende pumpen måles samtidig med 
parametrene vedrørende strømningsmåleren, som er serieforbundet med pumpen. 
Den beregnede strømningshastighed (i m3/min. ved pumpens sugeside, absolut tryk 
og temperatur) kan derefter udskrives i en kurve omregnet til en 
korrelationsfunktion, som er værdien af en given kombination af pumpeparametre. 
Den lineære ligning, som udtrykker forholdet mellem pumpestrømmen og 
korrelationsfunktionen, bestemmes derefter. Har CVS-pumpen flere 
driftshastigheder, skal der udføres en kalibrering for hver hastighed. 
 
4.2.2. Denne kalibreringsmetode b ygger på måling af de absolutte værdier for pumpens 
og strømningsmålerens parametre, som er et udtryk for strømningshastigheden i 
hvert punkt. Tre betingelser skal være opfyldt for at sikre nøjagtighed og integritet i 
kalibreringskurven. 
 
4.2.2.1. Pumpetrykket skal måles ved aftapningssteder på selve pumpen og ikke i det 
eksterne rørsystem. Trykudtag monteret midt på oversiden og midt på undersiden 
af pumpens stempel udsættes for det reelle pumpetryk og afspejler således den 
absolutte trykforskel i pumpehuset. Virkningsgrad (%)L 375/394 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 162 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
 
4.2.2.2. Temperaturen skal holdes konstant under kalibreringen. 
Laminarstrømningsmåleren er følsom over for temperaturudsving, som medfører 
en spredning af målepunkterne. Gradvise temperaturudsving på ± 1 K kan 
accepteres, forudsat at de indtræffer over en periode på flere minutter. 
 
4.2.2.3. Alle rørforbindelser mellem strømningsmåleren og CVS-pumpen skal være tætte. 
 
4.2.3. Under en udstødningsgasprøvning sætter målingen af disse pumpeparametre 
brugeren i stand til at beregne strømningshastigheden ud fra kalibreringsligningen. 
 
4.2.3.1. I figur 6/2 i dette tillæg er vist et eksempel på en prøveopstilling. Andre opstillinger 
kan tillades, hvis de godkendes som havende en tilsvarende nøjagtighed af den 
myndighed, der meddeler typegodkendelse. Hvis den i figur 5/3 i tillæg 5 viste 
opstilling benyttes, skal følgende tolerancer overholdes: 
 
barometertryk (korrigeret) (P b) ± 0,03 kPa 
 
lufttemperatur (T) ±0,2 K 
 
lufttemperatur til LFE (ETI) ±0,15 K 
 
undertryk opstrøm s for LFE (EPI) ± 0,01 kPa 
 
trykfald over LFE-dyse (EDP) ± 0,0015 kPa 
 
lufttemperatur ved CVS-pumpens sugeside (PTI) ± 0,2 K 
 
lufttemperatur ved CVS-pumpens trykside (PTO) ± 0,2 K 
 
undertryk ved CVS-pumpens sugeside (P PI) ± 0,22 kPa 
 
trykhøjde ved CVS-pumpens trykside (PPO) ± 0,22 kPa 
 
pumpeomdrejningstal under afprøvning (n) ± 1 1/min 
 
prøvningens varighed (mindst 250 s) (t) ± 0,1 s 
 
4.2.3.2. Efter at systemet er opstillet som vist i figur 6/2 i dette tillæg, indstilles 
reguleringsventilen i fuldt åben stilling, og CVS-pumpen kører i 20 minutter, før 
kalibreringen påbegyndes. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/395
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 163 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
4.2.3.3.1. Reguleringsventilen lukkes delvis, så trykfaldet ved pumpens sugeside øges (ca. 1 
kPa), så der fremkommer mindst seks målepunkter til brug for hele kalibreringen. 
Systemet stabiliseres i 3 minutter, og målingerne gentages. 
 
 
 
Figur 6/2  
 
Kalibreringsopstilling for PDP-CVS 
 
 
123456
654321
PT I
PTOT em p e r atu re
i n d i c ator
R ev o l ut i ons
el aps ed t i m entPTI
PPOSu r g e  c ont r o l
v al ve  ( s nu bber )
Ma n o m e t e rV a r i a b le -f lo w
r es t rictor
LFEET IFil te rEPIED P
543210
 
 
 Reguleringsventil  
Temperaturin di ka tor 
Omdr.  
varighed  Antip um peventil 
(trykudligner) L 375/396 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 164 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
4.2.4. Dataanalyse 
 
4.2.4.1.  Luftens strømningshastighed (Qs) i hvert målepunkt beregnes i m3/min. 
(standardbetingelser) ud fra strømningsmålerens data efter fabrikantens 
anvisninger. 
 
4.2.4.2. Luftens strømningshastighed omregnes derefter til strømningshastighed gennem 
pumpen (V 0) udtrykt i m3/omdrejning ved absolut temperatur og tryk ved pumpens 
sugeside: 
 
 
  
hvor: 
 
V 0 = strømningshastighed gennem pumpen ved T p og P p i m3/omdrejning 
 
Q s = luftens strømningshastighed ved 101,33 kPa og 273,2 K i m3/min. 
 
T p = temperatur ved pumpens sugeside (K) 
 
P p = absolut tryk ved pumpens sugeside (kPa) 
 
n = pumpehastighed i min-1. 
 
For at kompensere for sammenhængen mellem pumpehastighedstrykvariationer i 
pumpen og pumpens slip beregnes korrelationen (X 0) mellem pumpehastigheden 
(n), trykforskellen mellem pumpens suge- og trykside og det absolutte tryk ved 
pumpens trykside ved brug af følgende formel: 
 
 
  
hvor: 
 
x 0 = korrelationsfunktion 
 
∆P p = trykforskel mellem pumpens suge- og trykside (kPa) 
 
P e = absolut tryk ved pumpens trykside (PPO + P b) (kPa). 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/397
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 165 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
Ved en lineær mindste kvadraters metode fås kalibreringsligningerne: 
 
V 0 = D 0 - M (x 0) 
 
n = A - B (∆P p) 
 
D 0,  M, A og B er hældningskoefficient- og skæringspunktkonstanter til beskrivelse 
af kurverne. 
 
 
Figur 6/3  
 
Kalibreringsopstilling for CFV-CVS 
 
 
 123456
654321
Th e r m o m e t e r
V acu u m
gaugeSu r g e  con t r olva l v e  
Ma n o m e t e rV a ri a b l e -fl o w
re s tri c to r
LF EETIF ilt e rEPIED P
543210
 Regulerings
-ventil 
Antip um pe-
ventil 
Vak uum-måler Te rmometer  L 375/398 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 166 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
4.2.4.3. Hvis et CVS-system har flere driftshastigheder, skal det kalibreres for hver 
hastighed. Kalibreringskurverne for de forskellige hastighedsområder skal være 
omtrent parallelle, og skæringspunktværdierne (D 0) skal stige, når pumpens 
strømningshastighedsområde falder. 
 
Hvis kalibreringen er udført omhyggeligt, vil de værdier, der er beregnet ud fra 
ligningen, ligge inden for ± 0,5 % af den målte værdi af V 0. M-værdierne varierer 
fra pumpe til pumpe. Der gennemføres en kalibrering ved pumpens idriftsættelse 
og efter større kontroleftersyn. 
 
4.3. Kalibrering af den kritiske venturi (CFV) 
 
4.3.1. Kalibreringen af CFV bygger på følgende strømningsligning for en kritisk venturi: 
 
 
  
hvor: 
 
Q s = strømning 
 
K v = kalibreringskoefficient 
 
P = absolut tryk (kPa) 
 
T = absolut temperatur (K) 
 
Gassens strømningshastighed er en funktion af indgangstryk og -temperatur. 
 
Ved hjælp af den nedenfor beskrevne kalibreringsmetode bestemmes 
kalibreringskoefficientens værdi ved målte tryk-, temperatur- og 
luftstrømningsværdier. 
 
4.3.2. Ved kalibrering af elektroniske dele af CFV'en følges fabrikantens anvisninger. 
 
4.3.3. Ved kalibrering af den kritiske venturi skal følgende tolerancer overholdes: 
 
barometertryk (korrigeret) (P b) ±  0,03 kPa 
lufttemperatur ved LFE (ETI) ± 0,15 K 
undertryk opstrøms for LFE (EPI) ±  0,01 kPa 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/399
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 167 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
trykfald over LFE-dyse  ±  0,0015 kPa 
luftstrømning (Q s)  ± 0,5 % 
undertryk ved CFV-i ndtag (PPI) ±0,02 kPa 
temperatur ved venturiindtag (T v) ± 0,2 K. 
 
4.3.4. Apparaturet opstilles som vist i figur 3 i dette tillæg, og tætheden kontrolleres. 
Utætheder mellem strømningsmåleren og den kritiske venturi vil forringe 
kalibreringens nøjagtighed betydeligt. 
 
4.3.5. Reguleringsventilen stilles i fuldt åben stilling, ventilatoren startes og systemet 
stabiliseres. Alle instrumentdata registreres. 
 
4.3.6. Reguleringsventilen indstilles på andre værdier, og der foretages mindst otte 
målinger over venturiens kritiske strømning. 
 
4.3.7. Data registreret under kalibreringen benyttes til beregningerne nedenfor.  
 
Luftens strømningshastighed (Q s) i hvert målepunkt beregnes ud fra 
strømningsmålerens data efter fabrikantens anvisninger. 
 
Kalibreringskoefficienten for hvert målepunkt beregnes ud fra følgende formel: 
 
  
hvor: 
 
Q s  = strømningshastighed i m3/min. ved 273,2 K og 101,33 kPa 
 
T v  = temperatur ved venturiindtag (K) 
 
P v = absolut tryk ved venturiindtag (kPa). 
 
Der optegnes en kurve af K v som en funktion af trykket ved venturiindtaget. Ved 
lydstrømningshastigheden er K v forholdsvis konstant. Når trykket falder (undertryk 
øges), ophører blokeringen af venturi, og K v falder. De deraf følgende K v-
ændringer kan ikke tillades. 
 L 375/400 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 168 Bilag 4 – Tillæg 2  
 
For mindst otte punkter i det kritiske område beregnes et gennemsnit for K
v og 
standardafvigelsen. 
 
Hvis standardafvigelsen overstiger 0,3 % af gennemsnitsværdien af K v, træffes der 
korrigerende forholdsregler. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/401
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 169 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 4 - Tillæg 7
 
 
KONTROL AF DET SAMLEDE SYSTEM 
 
1. For at kontrollere, at kravene i punkt 4.7 i bilag 4 er opfyldt, bestemmes den 
samlede nøjagtighed i CVS-prøveudtagningssystemet og -analyseapparaturet ved at 
indføre en kendt masse af forurenende gas i systemet, mens dette er i drift som ved 
normal prøvning. Den forurenende masse analyseres og beregnes derefter ved 
hjælp af de i tillæg 8 til bilag 4 anførte formler, idet dog densiteten for propan 
sættes til 1,967 gram pr. liter under standardbetingelser. To teknikker, som vides at 
give tilstrækkelig nøjagtighed, beskrives nedenfor. 
 
2. Måling af en konstant strøm af ren gas (CO eller C 3H 8) 
ved hjælp af en drøvleenhed med kritisk strømning 
  
2.1. En kendt mængde ren gas (CO eller C 3H 8) indføres i CVS-systemet gennem en 
kalibreret drøvleenhed med kritisk strømning. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig 
højt, er strømningshastigheden (q), som reguleres ved hjælp af drøvleenheden, 
uafhængig af udgangstrykket (kritisk strømning). Hvis der forekommer afvigelser 
på over 5 %, skal årsagen hertil bestemmes og korrigeres. CVS-systemet sættes i 
drift som ved en udstødningsemissionsprøve i mellem 5 og 10 minutter. Den gas, 
der indsamles i udtagningssækken, analyseres, og resultatet sammenlignes med 
sammensætningen af de gasprøver, der var kendt i forvejen. 
 
3.  Gravimetrisk måling af en begrænset mængde af ren gas (CO eller C 3H 8) 
  
  
3.1. Følgende gravimetriske metode kan benyttes til kontrol af CVS-systemet. 
 
Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes 
med en nøjagtighed på ± 0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal 
udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes CO 
eller propan i systemet. Mængden af ren gas bestemmes ved forskelsvejning. Den 
gas, der indsamles i udtagningssækken, analyseres derefter ved hjælp af det 
normale apparatur til analyse af udstødningsgas. Resultatet sammenlignes med de 
tidligere beregnede koncentrationsværdier. 
 
 
 L 375/402 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 170 Bilag 4 – Tillæg 7  
Bilag 4 - Tillæg 8
 
 
BEREGNING AF MASSEEMISSIONEN AF FORURENENDE STOFFER 
 
 
1. ALMINDELIGE BESTEMMELSER 
 
Masseemissioner af forurenende gasser beregnes ved hjælp af følgende ligning: 
 
 
hvor: 
 
M i  =  masseemission af det forurenende stof, i, i g/km 
 
V mix  =  volumen af den fortyndede udstødningsgas i 1/prøvning og korrigeret 
til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa) 
 
Q i  =  densitet af det forurenende stof, i, i g/l ved normal temperatur og tryk 
(273,2 K og 101,33 kPa) 
 
k h  =  luftfugtighedskorrektionsfaktor til beregning af masseemissionen af 
nitrogenoxider. Der foretages ingen luftfugtighedskorrektion for HC 
og CO 
 
C i  =  koncentrationen af det forurenende stof, i, i den fortyndede 
udstødningsgas udtrykt i ppm og korrigeret for mængden af 
forurenende stof, i, i fortyndingsluften 
 
d = afstand svarende til prøvecyklussen i km. 
 
1.2. VOLUMENBESTEMMELSE 
 
1.2.1. Beregning af volumen, når der benyttes et system med variabel fortynding med 
konstantstrømningsstyring ved drøvling eller venturi. 
 
Parametrene til bestemmelse af volumenstrømmen registreres løbende, og det 
samlede volumen gennem hele prøvningens varighed beregnes. 
 
1.2.2. Beregning af volumen, når der benyttes positiv fortrængningspumpe. 
 (1)27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/403
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 171 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Volumenet af fortyndet udstødningsgas målt i systemer med positiv 
fortrængningspumpe beregnes ved hjælp af følgende formel: 
 
V = V o · N 
 
hvor: 
 
V  = volumen af den fortyndede gas i l/prøvning (før korrektion) 
 
V o = gasvolumen transporteret af den positive fortrængningspumpe under 
prøvningsvilkår i l/omdrejning 
 
N  = antal omdrejninger pr. prøvning. 
 
1.2.3. Beregning af volumenet af fortyndet udstødningsgas korrigeret til 
standardbetingelser. 
 
Volumenet af den fortyndede udstødningsgas korrigeres ved hjælp af følgende 
formel: 
  
 
hvor: 
 
 
  hvor: 
 
P B = barometertrykket i prøvelokalet i kPa 
 
P 1 = undertryk ved fortrængningspumpens sugeside i kPa i forhold til 
barometertrykket i den omgivende luft 
 
T p = gennemsnitstemperaturen i den fortyndede udstødningsgas ved 
fortrængningspumpens sugeside under prøven (K). 
 
 (2) 
(3) L 375/404 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 172 Bilag 4 – Tillæg 7  
 
1.3. BEREGNING AF DEN KORRIGEREDE KONCENTRATION AF 
FORURENENDE STOFFER I UDTAGNINGSSÆKKEN 
 
 
 
hvor: 
 
C i = koncentrationen af det forurenende stof, i, i den fortyndede 
udstødningsgas udtrykt i ppm og korrigeret for mængden af forurenende 
stof, i, i fortyndingsluften 
 
C e = målt koncentration af det forurenende stof, i, i den fortyndede 
udstødningsgas udtrykt i ppm 
 
C d = koncentration af det forurenende stof, i, i fortyndingsluften udtrykt i ppm 
 
DF = fortyndingsfaktor. 
 
Fortyndingsfaktoren beregnes således: 
 
For benzin og diesel 
 
DF =        for benzin og diesel (5a) 
 
 
DF =         for LPG (5b)     
 
 
DF = 
 for NG  (5c) 
Hvor: 
 
C CO2   =   koncentrationen af CO 2 i den fortyndede 
udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt i % vol 
 
C HC = koncentrationen af HC i den fortyndede 
udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt i ppm 
carbonækvivalent (4) 
 
27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/405
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 173 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
C CO = koncentrationen af CO i den fortyndede 
udstødningsgas i udtagningssækken udtrykt i ppm. 
 
1.4.  BESTEMMELSE AF LUFTFUGTIGHEDSKORREKTIONSFAKTOREN FOR 
NO 
 
For at korrigere for luftfugtighedens indflydelse på resultaterne for nitrogenoxider 
foretages følgende beregninger: 
 
  
hvor: 
 
hvor: 
 
H  = absolut luftfugtighed udtrykt i g vand pr. kg tør luft 
 
R a = relativ fugtighed i den omgivende luft udtrykt i % 
 
P d = mættet damptryk ved den omgivende lufts temperatur udtrykt i kPa 
 
P B = det atmosfæriske tryk i prøvelokalet udtrykt i kPa. 
 
1.5. EKSEMPEL 
 
1.5.1. Data 
 
1.5.1.1. Forhold i den omgivende luft: 
 
temperatur: 23 °C = 296,2 K 
 
barometertryk: P B = 101,33 kPa 
 
relativ luftfugtighed: R a = 60 % 
 
Mættet damptryk: P d = 2,81 kPa af H 2O ved 23 °C. 
 (6) L 375/406 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 174 Bilag 4 – Tillæg 7  
1.5.1.2.  Målt volumen henført til standardbetingelser (punkt 1): 
 
V = 51,961 m 3 
 
1.5.1.3.  Aflæste værdier i analysatoren: 
  
  Prøve af fortyndet 
udstødningsgas  Prøve af fortyndingsluft 
 
HC (1)  92 ppm  3,0 ppm 
 
CO  470 ppm  0 ppm 
 NO
x  
70 ppm  0 ppm 
 CO
2  
1,6 % vol.  0,03 % vol. 
(1) i ppm carbonækvivalens. 
 
1.5.2. Beregninger 
 
1.5.2.1. Fugtighedskorrektionsfaktor (k H) (se formel 6): 
 
 
 
 
 
 H =10,5092 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/407
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 175 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
1.5.2.2. Fortyndingsfaktor (DF) (se formel (5)) 
 
 
 
1.5.2.3.  Beregning af den korrigerede koncentration af forurenende stoffer i 
udtagningssækken: 
 
HC-emissioner (se formel (4) og (1)) 
 
C i = C e - C d     
 
 
C i = 92 - 3 (1-)    
 
C i = 89,371    
M HC = C HC . V mix . Q HC . 
 
Q HC = 0,619 for benzin og diesel 
 
Q HC = 0,649 for LPG 
 
Q HC = 0,714 for NG 
 
M HC = 89,371 · 51,961 · 0,619 · 10-6 · 
 
M HC = d88,2 g/km 
 
CO-emissioner (se formel (1)) 
 
L 375/408 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 176 Bilag 4 – Tillæg 7  
M
CO  = C CO . V mix . Q CO .d1 
 
Q CO = 1,25 
 
M CO  = 470 · 51,961 · 1,25 · 10-6 · d1 
 
M CO = d5,30 g/km 
 
NOx-emissioner (se formel (1)) 
 
M NOx = C NOx · V mix · Q NO x · k H · d1 
 
Q NOx = 2.05 
 
M NOx = 70 · 51,961 · 2,05 · 0,9934 · 10-6 · d1 
 
M NOx =  d14,7 g/km 
 
2. SÆRFORSKRIFTER FOR KØRETØJER MED MOTOR MED 
KOMPRESSIONSTÆNDING 
 
2.1. Måling af HC for motorer med kompressionstænding 
 
Den gennemsnitlige HC-koncentration til bestemmelse af HC-emissioner fra 
motorer med kompressionstænding beregnes ved hjælp af følgende formel: 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
(7) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/409
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 177 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
hvor: 
 
 = Integralet af den opvarmede FID-analyseenheds 
registreringer under prøvningen (t 2 − t 1) 
 
C e  = HC-koncentrationen målt i den fortyndede 
udstødningsgas i ppm af C i erstatter C HC i alle 
relevante ligninger. 
 
2.2. Partikelbestemmelse 
 
Partikelemissionen M p (g/km) beregnes ved hjælp af følgende ligning: 
 
 
  
 
hvis udstødningsgassen føres uden om tunnelen, og  
 
 
  
 
hvis udstødningsgassen føres tilbage til tunnelen, 
 
hvor: 
 
V mix = volumen af fortyndet udstødningsgas (se punkt 1.1) under 
standardbetingelser 
 
V ep = volumen af den udstødningsgas, der strømmer gennem partikelfiltrene 
under standardbetingelser 
 
P e  = partikelmasse udskilt på filtre 
 
d   = afstand svarende til prøvningscyklussen i km 
 
M p  = partikelemission i g/km. 
 
  
 L 375/410 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 178 Bilag 4 – Tillæg 7  
Bilag 5
 
 
TYPE II-PRØVE 
(Prøvning af carbonmonoxidemissionen i tomgang) 
 
1. INDLEDNING 
  
I dette bilag beskrives fremgangsmåden for udførelse af den i punkt 5.3.2 i bilag I 
fastsatte type II-prøve. 
 
2.  MÅLEBETINGELSER 
  
2.1. Brændstoffet skal være det referencebrændstof, hvis specifikationer er anført i bilag 
10 og 10a til dette regulativ. 
 
2.2.  Under prøvningen skal omgivelsernes temperatur ligge på mellem 293 og 303 K 
(20 og 30 °C). Motoren varmes op, indtil køle- og smøremidlernes temperatur og 
smøremiddeltrykket er kommet i ligevægt. 
 
2.2.1. Køretøjer, der kan anvende enten benzin eller LPG/NG som brændstof, skal prøves 
med de(t) referencebrændstof(fer), som er anvendt til type I-prøven. 
 
2.3. For køretøjer med manuelt eller halvautomatisk gear udføres prøven med 
gearvælgeren i frigear og koblingen tilkoblet. 
 
2.4. For køretøjer med automatgear udføres prøven med gearvælgeren i stillingen 
”neutral” eller ”parkering”. 
 
2.5.  Tomgangsindstilling 
 
2.5.1. Definition 
 
I dette regulativ forstås ved ”tomgangsindstillingsdele ” organer, hvorved en motors 
tomgang kan ændres, og som nemt kan betjenes ved hjælp af det i punkt 2.5.1.1 
nævnte værktøj. Som tomgangsindstillingsdele betragtes ikke anordninger til 
kalibrering af brændstof- og luftstrømme, hvis dette kræver fjernelse af låsestifter, 
en operation, som normalt kun kan udføres af en faglært mekaniker. 
 
2.5.1.1. Værktøj, som kan anvendes til indstilling af tomgangen, er: skruetrækkere 
(almindelige eller stjerneskruetrækkere), nøgler (skruenøgler, skiftenøgler, 
svensknøgler), tænger og umbraconøgler. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/411
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 179 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
2.5.2.  Bestemmelse af målepunkter 
 
2.5.2.1. Der udføres først en måling ved den af fabrikanten foreskrevne indstilling. 
 
2.5.2.2. For hver tomgangsindstillingsdel, der kan indstilles trinløst, bestemmes et passende 
antal karakteristiske positioner. 
 
2.5.2.3. Carbonmonoxidindholdet i udstødningsgassen måles for alle de mulige positioner, 
tomgangsindstillingsdelene kan stilles i, dog for dele med trinløs indstilling kun for 
de positioner, der er fastsat i henhold til punkt 2.5.2.2. 
 
2.5.2.4. Type II-prøven betragtes som tilfredsstillende, hvis én eller begge af følgende to 
betingelser er opfyldt: 
 
2.5.2.4.1. ingen af værdierne målt i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 2.5.2.3 
ovenfor overskrider grænseværdierne 
 
2.5.2.4.2. det maksimumsindhold, der opnås ved trinløst at variere en af indstillingsdelene, 
medens de øvrige dele holdes konstante, overskrider ikke grænseværdien, idet 
denne betingelse er opfyldt for de forskellige kombinationer af indstillingsdelene 
bortset fra den del, der blev varieret trinløst. 
 
2.5.2.5. Tomgangsindstillingsdelenes mulige positioner skal begrænses: 
 
2.5.2.5.1. dels af den største af følgende to værdier: den laveste tomgangshastighed, som 
motoren kan præstere, eller den af fabrikanten anbefalede tomgangshastighed 
minus 100 omdrejninger i minuttet 
 
2.5.2.5.2. dels af den laveste af følgende tre værdier: 
 
den højeste hastighed, som motoren kan opnå ved betjening af 
tomgangsindstillingsdelene, 
den af fabrikanten anbefalede tomgangshastighed plus 250 omdrejninger i minuttet, 
eller omdrejningshastigheden ved indkobling af automatiske koblinger. 
 
2.5.2.6. Desuden må indstillinger, der er uforenelige med en normal motorgang, ikke 
benyttes som måleindstillinger. Specielt gælder, at hvis motoren er forsynet med 
flere karburatorer, skal alle karburatorer indstilles ens. 
 L 375/412 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 180 Bilag 4 – Tillæg 7  
3.  UDTAGNING AF GASPRØVER 
 
3.1. Udtagningssonden indstikkes til en dybde af mindst 300 mm i forbindelsesrøret 
mellem udstødningsrøret og udtagningssækken så tæt ved udstødningsrørets 
munding som muligt. 
 
3.2. Koncentrationen af CO (C CO) og CO 2 (C CO2) bestemmes ud fra aflæsninger eller 
registreringer på måleapparaturet ved hjælp af de relevante kalibreringskurver. 
 
3.3. Den korrigerede koncentration af carbonmonoxid for firetaktmotorer er: 
 
  
3.4. Det er ikke nødvendigt at korrigere koncentrationen af C CO (se punkt 3.2) målt i 
henhold til formlen i punkt 3.3, hvis summen af de målte koncentrationer (C CO + 
C CO2) for firetaktmotorers vedkommende mindst er: 
 
-  for benzin 15 % 
-  for LPG 13,5 % 
-  for NG 11,5 % 
 
 
 (% vol.) 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/413
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 181 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 6
 
 
TYPE III-PRØVE 
(Kontrol af emissionen af krumtaphusgasser) 
 
1. INDLEDNING 
 
I dette bilag beskrives fremgangsmåden for udførelse af den i punkt 5.3.3 i dette 
regulativ fastsatte type III-prøve. 
 
2.  ALMINDELIGE BESTEMMELSER 
  
2.1. Type III-prøven udføres på det køretøj med motor med styret tænding, som har 
været benyttet til type I- eller type II-prøven. 
 
2.2. Alle motorer, herunder fuldstændig tætte motorer, underkastes afprøvning, 
undtagen motorer med en sådan konstruktion, at selv en meget lille lækage kan 
medføre uacceptable driftsforstyrrelser (f.eks. tocylindrede boxermotorer). 
 
3.  PRØVNINGSBETINGELSER 
  
3.1. Tomgangen indstilles som anvist af fabrikanten. 
 
3.2. Målingerne udføres under følgende tre typer driftsbetingelser: 
  
Nr.  Køretøjets hastighed (km/h) 
 1  Tomgang 
 
2  50 ± 2 (i 3. gear eller i positionen 
"drive")  
3  50 ± 2 (i 3. gear eller i positionen 
"drive") 
 
  Nr.  Indstilling af effektabsorption 
 1  Nul 
 2  Som ved  
type I-prøve ved 50 km/h  
3  Som ved nr. 2 multipliceret 
med 1,7 
 
 L 375/414 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 182 Bilag 4 – Tillæg 7  
4.  PRØVNINGSMETODE 
  
4.1. Ved de i punkt 3.2 ovenfor anførte driftsbetingelser skal det kontrolleres, at 
krumtaphusets ventilationssystem fungerer efter hensigten. 
 
5.  METODE TIL KONTROL AF KRUMTAPHUSETS VENTILATIONSSYSTEM 
  
5.1. Alle motoråbninger lades uændret. 
 
5.2. Trykket i krumtaphuset måles på et egnet sted. Det måles gennem hullet til 
oliemålepinden med et manometer. 
 
5.3. Køretøjet anses for at opfylde forskrifterne, hvis det målte tryk under hver af de i 
punkt 3.2 ovenfor fastsatte målebetingelser ikke overstiger det atmosfæriske tryk 
på måletidspunktet. 
 
5.4. I forbindelse med den ovenfor beskrevne prøve måles trykket i 
indsugningsmanifolden inden for ± 1 kPa. 
 
5.5. Køretøjets hastighed som vist på dynamometeret måles inden for ± 2 km/h. 
 
5.6. Trykket i krumtaphuset måles inden for ± 0,01 kPa. 
 
5.7. Hvis det målte tryk i krumtaphuset under en af de i punkt 3.2 ovenfor fastsatte 
målebetingelser overstiger det atmosfæriske tryk, udføres den i punkt 6 nedenfor 
beskrevne supplerende prøve, hvis fabrikanten anmoder herom. 
 
6. SUPPLERENDE PRØVE 
  
6.1. Alle motoråbninger lades uændret. 
 
6.2. En blød sæk med en kapacitet på ca. 5 liter, hvorigennem krumtaphusgasserne ikke 
kan undslippe, tilsluttes hullet til oliemålepinden. Sækken skal være tom før hver 
måling. 
 
6.3. Sækken skal lukkes før hver måling. Den åbnes derefter til krumtaphuset i fem 
minutter for hver af de i punkt 3.2 ovenfor fastsatte målebetingelser. 
 
6.4. Køretøjet anses for at opfylde forskrifterne, hvis der under hver af de i punkt 3.2 
fastsatte målebetingelser ikke forekommer en synlig oppustning af sækken. 
 
6.5.  Bemærkninger: 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/415
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 183 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
6.5.1. Hvis motorkonstruktionen forhindrer, at prøven kan udføres på den i punkt 6.1 til 
6.4 ovenfor beskrevne måde, udføres målingerne på denne måde med følgende 
ændringer: 
 
6.5.2. Før prøven lukkes alle åbninger bortset fra den, der benyttes til opsamling af gas. 
 
6.5.3. Sækken anbringes på et passende udtagningssted, som ikke medfører yderligere 
tryksænkning, og i tilbageføringskredsløbet direkte på motortilslutningsåbningen. L 375/416 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 184 Bilag 4 – Tillæg 7  
TYPE III-PRØVE 
 S e e  d eta il (i)S ee det ai l ( i )
S ee  d e tail  (i)(i) C o n n ec ti o n  o f  tak e- o f f  b agT a k e -off
C r ank c ase
Ba g
Ve n t
C ont r ol v al v e(b ) I n d i re c t re cy c l i n g  at s lig h t v a cu u m (a ) D i re c t  rec y c l i n g  at s lig h t v a cu u m
(c ) D o u b le - c ircu it d ire ct re c y cl in g( d)  V e nt i ng  of cr ank ca se w i t h cont r ol
v alv e  (t he bag  m ust  be connect ed t o t he v e nt )C ont r ol v alv e
 Se uds ni t (i) 
Se uds ni t (i) 
Se uds ni t (i) Udtag  
Sæk  Krumtap hus  (a) direk te recykl ering ved 
lill e un dertryk (a) in d irekte recykle ring ved 
lill e un dertryk 
Udstr ømn ings åb ni ng 
(i) Tilslutni ng af 
ud tag ni ngssæ k 
Reguleringsventil Reguleringsventil 
(c) Direkte recykle ring 
med do bbelt kredsløb (d) Ventilering af kr um ta ph us me d 
regul eringsventil (sæ kken  sk al være 
forbun det til uds trøm ni ngså b ni ng 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/417
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 185 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 7
 
 
TYPE IV-PRØVE 
(Bestemmelse af fordampningsemissionen fra køretøjer 
med motor med styret tænding) 
 
1. INDLEDNING 
 
I dette bilag beskrives fremgangsmåden for udførelse af den i punkt 5.3.4 i dette 
regulativ fastsatte type IV-prøve. 
 
Fremgangsmåden omfatter en metode til bestemmelse af fordampningstabet af 
carbonhydrider fra brændstofsystemet på køretøjer med motorer med styret 
tænding. 
 
2. BESKRIVELSE AF PRØVNINGEN 
 
Fordampningsemissionsprøven (figur 7/1 nedenfor) er udformet til bestemmelse af 
fordampningstabet af carbonhydrider som følge af temperatursvingninger i løbet af 
døgnet, varmeophobning under parkering og kørsel i byområder. Prøven omfatter 
følgende faser: 
 
2.1. prøveforberedelse, herunder en kørecyklus for kørsel i byområder (del 1) og en for 
kørsel uden for byområder (del 2) 
 
2.2. bestemmelse af fordampningstabet som følge af varmeophobning 
 
2.3. bestemmelse af døgnfordampningstabet. 
 
Summen af masseemissionerne af carbonhydrider som følge af varmeophobning og 
døgnfordampningstabet udgør prøvens samlede resultat. 
 
3. KØRETØJ OG BRÆNDSTOF 
 
3.1. Køretøj 
 
3.1.1. Køretøjet skal være i god mekanisk stand og være tilkørt over mindst 3 000 km før 
prøvningen. Systemet til begrænsning af fordampningsemissionen skal være 
tilsluttet og have fungeret korrekt i denne periode; adsorptionsbeholderen(-ne) med 
aktivt kul skal have været i normal brug og hverken have været udsat for unormal 
regenerering eller belastning. 
 L 375/418 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 186 Bilag 4 – Tillæg 7  
3.2. Brændstof 
 
3.2.1. Der skal benyttes det korrekte referencebrændstof som defineret i bilag 10 til dette 
regulativ. 
 
4. APPARATUR TIL FORDAMPNINGSPRØVNING 
 
4.1. Chassisdynamometer 
 
Chassisdynamometeret skal opfylde forskrifterne i bilag 4. 
 
4.2. Prøvelokale for måling af fordampningsemissionen 
 
  Det prøvelokale, hvori målingen af fordampningsemissionen udføres, skal være 
lufttæt og rektangulært og tilstrækkelig stort til at kunne rumme det køretøj, der 
skal prøves. Køretøjet skal være tilgængeligt fra alle sider, og lokalet skal, når det 
er lukket, opfylde kriterierne for lufttæthed i tillæg 1 til dette bilag. Lokalets 
indvendige overflade skal være uigennemtrængelig for carbonhydrider og inaktiv 
over for carbonhydrider. Temperaturstyringssystemet skal kunne holde 
prøvelokalets indvendige lufttemperatur på den foreskrevne temperatur/tid-profil 
under hele prøvningen inden for en tolerance på 1 K som gennemsnit for hele 
prøvningen. 
 
Styringssystemet skal indstilles således, at oversving, pendling og instabilitet i 
forhold til den ønskede langtidsprofil for lufttemperaturen er mindst mulige. Den 
indvendige overfladetemperatur må på intet tidspunkt under 
døgnemissionsprøvningen være mindre end 278 K (5 °C) eller højere end 328 K 
(55 °C). 
 
Væggene skal være konstrueret således, at de fremmer en god varmespredning. 
Den indvendige overfladetemperatur skal være mindst 293 K (20 °C) og højst 325 
K (52 °C) på ethvert tidspunkt under prøvningen af fordampning som følge af 
varmeophobning. 
 
Af hensyn til volumenændringer som følge af udsving i prøvelokalets temperatur 
kan prøvelokalet enten være med variabelt eller fast volumen. 
 
4.2.1. Prøvelokale med variabelt volumen 
 
Et prøvelokale med variabelt volumen udvider sig og trækker sig sammen i takt 
med udsvingene i prøvelokalets lufttemperatur. Der kan tages hensyn til udsving i 
det indvendige volumen på to måder, nemlig enten ved hjælp af bevægelige paneler 
eller ved en bælganordning, hvor uigennemtrængelige sække i prøvelokalet udvider 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/419
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 187 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
sig og trækker sig sammen i takt med ændringerne i trykket i lokalet, idet de står i 
forbindelse med luften uden for prøvelokalet. Anordninger til tilpasning af 
volumenet skal være således konstrueret, at prøvelokalets integritet, jf. tillæg 1 til 
dette bilag, bevares inden for hele det angivne temperaturinterval. 
 
Alle metoder for tilpasning af volumenet skal fastholde forskellen mellem 
lufttrykket i prøvelokalet og barometertrykket inden for højst ± 5 KPa. 
 
Prøvelokalet skal kunne fastlåses på et bestemt volumen. Et prøvelokale med 
variabelt volumen skal kunne foretage udsving på + 7 % i forhold til dets 
"nominelle volumen" (jf. punkt 2.1.1 i tillæg 1 til dette bilag) som følge af udsving 
i temperatur og barometerstand under prøvningen. 
 
4.2.2. Prøvelokale med fast volumen 
 
Et prøvelokale med fast volumen skal have stive paneler, der holder prøvelokalets 
volumen fast, og opfylde følgende krav. 
 
4.2.2.1. Prøvelokalet skal være udstyret med et luftudtag, der under prøvningen suger luft 
ud ved konstant lav hastighed. Den udsugede luft kan erstattes med luft udefra ved 
tilførsel gennem et luftindtag. Denne luft skal filtreres gennem aktivt kul, så 
indholdet af carbonhydrider holdes forholdsvis konstant. Anordninger, der tilpasser 
volumenet, skal fastholde forskellen mellem lufttrykket i prøvelokalet og 
barometertrykket inden for 0 og -5 kPa. 
 
4.2.2.2. Udstyret skal kunne måle massen af carbonhydrider i tilført og udsuget luft med en 
opløsning på 0,01 g. Der kan anvendes et system med opsamlingssække til at 
opsamle en forholdsmæssig andel af den udsugede og den tilførte luft. En anden 
mulighed er at analysere den tilførte og den udsugede luft kontinuerligt ved hjælp 
af en online FID-analysator, hvilket sammen med målingerne af luftflowet giver en 
kontinuerlig registrering af den fjernede masse af carbonhydrider. 
 L 375/420 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 188 Bilag 4 – Tillæg 7  
Fig ur 7/1  
 
BESTEMMELSE AF F ORD AMPNINGSEMIS SIONEN 
Tilkøringsperiode på 30 00 km  (uden u sædva nli g s tor regene rering/belas tni n g) 
Kulbeholderen s æld nin g kontr olleret 
Da mpren sni n g af køretøjet (o m  nødve ndig t)  
   
Bræ nds toftemperat ur 2 8 3 – 28 7 K (1 0 -14 °C) 
40  % ± 2 % af  ta n kens nomi nelle rumin dhold 
Lufttemperatur:  2 9 3-3 03  K (20-3 0 ° C)   Max 
7mi n Max 2 m in 
12  to 
36 h G entagne døg nopvarm ni nge r
til 2-grams .-mæ tn ings pu n kt  
T start  = 293  K  ( 2 0 oC) ∆ T= 
15  K Max 
1h 
6 to  
36 h Aftapni ng og genpåfyldni ng 
af br æn dstof 
Belastni ng af 
bræ nds tofbeholder i nd til 
m æ tn in g s pun kt e t  ( b en z i n )  Belastni ng af 
bræ nds tofbeholder i nd til 
m æ tn in g s pun kt e t  ( but an )  
Aftapni ng og genpåfyldni ng 
af br æn dstof G entagne opvarm ni nger til 
2-grams-mæt n ing 
T start  = 293  K  ( 2 0 oC) 
∆ T = 1 5 K 
Konditio neringsk ørsel 
Stilsta n d 
Konditio neringsk ørsel for 
fordamp ni ngssystemet 
Prøvni ng af ford am pn ings-
emissionen som  følge af 
varmeophobn i ng 
Stilsta n d 
Døgn prøve Slut T ype I -prøvekørsel 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/421
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 189 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
 
Bu ta n/ ni trogen-belastni ng til 2-grams-mæt ni ng  
  Bræ nds toftemperat ur 2 9 1 K ±8  K (18 K ± 8 °C) 
40  % ± 2 % af  ta n kens nomi nelle rumin dhold 
L u f t t e m p e r a t u r  293 - 303  K  ( 2 0 ° - 3 0  °C )
 
 T ype 1: en del 1 +  to dele 2 
T star t = 29 3-3 0 3 K (20- 30  °C)  
  
Lufttemperatur:  2 9 3-3 03  K (20-3 0 ° C) 
 
T ype 1:  en del 1 + en  del 2  
T star t = 29 3-3 0 3 K (20- 30  °C) 
  T ype 1:  en del 1
 
  
 
T
min  = 296  K  ( 2 3  ° C )  
T max = 30 4 K (31  °C) 
60  mi n ± 0, 5 m in  
 
T=29 3 K ± 2 K(20 ±2  °C) de s ids te 6 timer  
 
T star t  =  20 3 K  ( 2 0  ° C )  
T min   = 30 8 K; ∆T =  1 5 K  
24  t imer, a nt al d øgn prøver = 1  
  
 
 
EN  DA  
Max 1h Maks. 1 h 
12 to 3 6 h 12 til 36 h 
m ax 2 m in m ak s. 2 mi n 
m ax 7 m in Maks. 7 mi n 
and ma x 2 mi n fro m e n gine sh ut -of f og ma ks. 2 mi n ef ter slu k ni ng af motor 
 
Bem ærk ni n ger :  
1.  S ys te mer til be græ ns ni ng a f fo rdamp nin g se mi ssio nen — n ær m ere opl ys nin ger an føres. 
2.  Udstødnin gse m i ssio nen  ka n m åles  u nder t ype I -prøvekørsl en, me n m åli n gerne har i nge n  retsvir kn in g. De n  
foreskre vne udstødni n gse m is s ionsprøve s kal fortsa t ge nne m føres sær ski lt. 
 
4.3. Analysesystemer 
 L 375/422 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 190 Bilag 4 – Tillæg 7  
4.3.1. Carbonhydridanalysator 
 
4.3.1.1. Luften i prøvelokalet overvåges ved hjælp af en carbonhydriddetektor af 
flammeioniseringstypen (FID). Luftprøver udtages midt på en af prøvelokalets 
sidevægge eller midt på loftet, og bypass-strømme skal føres tilbage til 
prøvelokalet, helst til et punkt umiddelbart efter blandingsventilatoren i 
strømmens retning. 
 
4.3.1.2. Carbonhydridanalysatoren skal have en responstid for 90 % af den endelige 
aflæsning på mindre end 1,5 s. Stabiliteten skal i alle måleområder være bedre end 
2 % af fuldt udslag ved nul og ved 80 ± 20 % af fuldt udslag over en 15 minutters 
periode. 
 
4.3.1.3. Analysatorens repeterbarhed udtrykt som én standardafvigelse skal være bedre 
end 1 % af fuldt udslag ved nul og ved 80 ± 20 % af fuldt udslag i alle benyttede 
måleområder. 
 
4.3.1.4. Måleområderne på analysatoren skal vælges ud fra, hvilke der giver den bedste 
opløsning i forbindelse med måling, kalibrering og lækagekontrol. 
 
4.3.2. Dataregistrering i carbonhydridanalysatoren 
 
4.3.2.1. Carbonhydridanalysatoren skal have et system til registrering af det elektriske 
udgangssignal, enten i form af en papirstrimmelskriver eller et andet 
databehandlingssystem med en hyppighed på mindst en gang pr. minut. 
Registreringssystemet skal have en mindst lige så god driftskarakteristik som det 
signal, der skal registreres, og det skal have en permanent resultatregistrering. De 
registrerede oplysninger skal tydeligt vise, hvornår prøven af 
fordampningsemissionen som følge af varmeophobning og døgnemissionsprøven 
begynder og slutter (herunder, hvornår prøveudtagningsperioderne påbegyndes og 
afsluttes, samt hvor lang tid der er gået fra påbegyndelse til afslutning af hver 
enkelt prøvning). 
  
4.4. Opvarmning af brændstofbeholder (gælder kun for belastning af 
adsorptionsbeholder for benzin) 
  
4.4.1. Brændstoffet i køretøjets brændstofbeholder(e) skal opvarmes af en regulerbar 
varmekilde, f. eks. en varmepude på 2 000 W. Varmeaggregatet skal opvarme 
brændstoftankens vægge jævnt under brændstofniveauet, så at lokal 
overopvarmning af brændstoffet undgås. Brændstofdampene i beholderen over 
brændstoffet må ikke opvarmes. 
 
4.4.2. Varmeaggregatet skal kunne foretage en jævn opvarmning af brændstoffet i 
tanken med 14 K fra 289 K (16 °C) på 60 minutter med temperaturføleren i den i 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/423
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 191 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
punkt 5.1.1 nedenfor anførte position. Under opvarmningen skal 
opvarmningsaggregatet kunne reguleres, så brændstoftemperaturen holdes inden 
for ± 1,5 K af den ønskede temperatur. 
 
4.5. Temperaturmåling 
 
4.5.1. Temperaturen i prøvelokalet måles i to punkter ved hjælp af temperaturfølere, der 
er forbundet, så de viser en gennemsnitsværdi. Målepunkterne skal befinde sig ca. 
0,1 m inde i prøvelokalet fra hver sidevægs lodrette midterlinje i en højde af 0,9 m 
± 0,2 m. 
 
4.5.2. Temperaturen i brændstofbeholderen (-ne) måles ved hjælp af en føler placeret i 
brændstofbeholderen som anført i punkt 5.1.1 nedenfor, hvis det drejer sig om 
belastning af adsorptionsbeholderen for benzin (punkt 5.1.5 nedenfor). 
 
4.5.3. Temperaturmålingerne skal under hele fordampningsemissionsprøvningen 
registreres eller indlæses i et databehandlingssystem med en hyppighed på mindst 
én gang i minuttet. 
 
4.5.4. Temperaturmålesystemets nøjagtighed skal være inden for ± 1,0 K, og 
temperaturen skal kunne måles med en opløsning på ± 0,4 K. 
 
4.5.5. Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en 
opløsning på ± 15 sekunder. 
 
4.6.  Trykmåling 
 
4.6.1. Forskellen ∆p mellem barometerstanden i prøveområdet og lufttrykket i 
prøvelokalet skal under hele fordampningsemissionsprøvningen registreres eller 
indlæses i et databehandlingssystem med en hyppighed på mindst én gang i 
minuttet. 
 
4.6.2. Trykmålesystemets nøjagtighed skal være inden for ± 2 kPa, og trykket skal 
kunne måles med en opløsning på ± 0,2 kPa. 
 
4.6.3. Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en 
opløsning på ± 15 sekunder. 
 
4.7. Ventilatorer 
 
4.7.1. Ved hjælp af en eller flere ventilatorer eller blæsere med døren (dørene) til 
prøvelokalet åben skal det være muligt at reducere carbonhydridindholdet i lokalet 
til carbonhydridindholdet i atmosfæren. 
 L 375/424 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 192 Bilag 4 – Tillæg 7  
4.7.2. Lokalet skal være forsynet med en eller flere ventilatorer eller blæsere med en 
kapacitet på 0,1 til 0,5 m3/min, så at luften i lokalet kan blandes grundigt. Under 
målingerne skal det være muligt at opnå en ensartet temperatur og et ensartet 
carbonhydridindhold i lokalet. Køretøjet i lokalet må ikke befinde sig direkte i 
luftstrømmen fra ventilatorerne eller blæserne. 
 
4.8. Gasser 
 
4.8.1. Følgende rene gasser skal stå til rådighed til kalibrering og drift: 
 renset syntetisk luft:  (renhed < 1 ppm C 1-ækvivalent, 
 #1 ppm CO, # 400 ppm CO 2, # 0,1 ppm NO); 
 oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol. 
 
Forbrændingsgas til carbonhydridanalysatoren: (40 ± 2 % hydrogen og resten 
helium, med et carbonhydridindhold på < 1 ppm C 1-ækvivalenter og < 400 ppm 
CO 2) 
 
Propan (C 3H 8): renhed mindst 99,5 % 
 
butan (C 4H 10): renhed mindst 98 % 
 
nitrogen (N 2): renhed mindst 98 %. 
 
4.8.2. Kalibreringsgasser skal stå til rådighed i form af blandinger af propan (C 3H 8) og 
renset syntetisk luft. De reelle koncentrationer i en kalibreringsgas skal ligge 
inden for ± 2 % af de opgivne værdier. Nøjagtigheden i den fortyndede gas, der 
fås ved brug af et gasdeleapparat, skal ligge inden for ± 2 % af den reelle værdi. 
De i tillæg 1 anførte koncentrationer kan også opnås ved hjælp af et 
gasdeleapparat, der benytter syntetisk luft som fortyndende gas. 
 
4.9. Supplerende udstyr 
 
4.9.1. Den absolutte luftfugtighed i prøvelokalet skal kunne måles inden for ± 5 %. 
 
5. PRØVNINGSPROCEDURE 
 
5.1. Forberedelse af prøvningerne 
 
5.1.1. Før prøvningen klargøres køretøjet mekanisk på følgende måde: 
 
(a) køretøjets udstødningssystem må ikke have lækager  
 
(b) køretøjet kan damprenses før prøvningen 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/425
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 193 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
(c) hvis det drejer sig om belastning af adsorptionsbeholder for benzin (punkt 
5.1.5), forsynes køretøjets brændstofbeholder med en temperaturføler, så 
at temperaturen kan måles i midten af brændstoffet i 
brændstofbeholderen, når denne er fyldt til 40 % af sit rumindhold 
 
(d) der kan monteres sådant yderligere udstyr og anordninger, at 
brændstofbeholderen kan tømmes fuldstændigt. Det er ikke nødvendigt at 
foretage ændringer af selve brændstofbeholderen.  
 
(e) Fabrikanten kan foreslå en prøvemetode for at tage hensyn til tabet af 
carbonhydrider ved fordampning, der kun stammer fra køretøjets 
brændstofsystem. 
 
5.1.2. Køretøjet føres ind i prøvelokalet, hvor lufttemperaturen skal være mellem 293 og 
303 K (20 og 30 °C). 
 
5.1.3. Ældningen af adsorptionsbeholderen (-ne) kontrolleres. Det sker ved at godtgøre, 
at den har været i funktion i mindst 3 000 km. Hvis dette ikke godtgøres, anvendes 
følgende procedure. Hvis der i systemet indgår flere adsorptionsbeholdere, skal 
proceduren gennemføres for hver beholder for sig. 
 
5.1.3.1. Adsorptionsbeholderen afmonteres fra køretøjet. Der skal på dette trin udvises 
særlig forsigtighed for at undgå beskadigelse af brændstofsystemets komponenter 
og integritet. 
 
5.1.3.2. Beholderens vægt kontrolleres. 
 
5.1.3.3.  Beholderen tilsluttes en brændstofbeholder, eventuelt ekstern, som er fyldt med 
referencebrændstof til 40 % af sit rumindhold. 
 
5.1.3.4. Brændstoftemperaturen i brændstofbeholderen skal være mellem 283 K (10 ºC) og 
287 K (14 ºC). 
 
5.1.3.5.  Den (eksterne) brændstofbeholder opvarmes fra 288 til 318 K (15 til 45 °C) (1 °C 
stigning hvert niende minut). 
 
5.1.3.6. Hvis adsorptionsbeholderen når mætningspunktet, inden temperaturen er kommet 
op på 318 K (45 °C), slås opvarmningsaggregatet fra. Derefter vejes beholderen. 
Hvis beholderen ikke når mætningspunktet, inden temperaturen er kommet op på 
318 K (45 °C), gentages proceduren fra punkt 5.1.3.3 ovenfor, indtil 
mætningspunktet nås. 
 L 375/426 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 194 Bilag 4 – Tillæg 7  
5.1.3.7.  Mætningspunktet bestemmes som beskrevet i punkt 5.1.5 og 5.1.6 i dette bilag 
eller ved hjælp af andre prøveudtagnings- og analysemetoder, der kan påvise 
carbonhydridemission fra en adsorptionsbeholder ved mætningspunktet. 
 
5.1.3.8. Beholderen regenereres ved gennemskylning med 25 ± 5 liter af luften i 
emissionslaboratoriet pr. minut, indtil beholderens rumindhold er udskiftet 300 
gange. 
 
5.1.3.9.  Beholderens vægt kontrolleres. 
 
5.1.3.10.  Proceduren i punkt 5.1.3.4 til 5.1.3.9 gentages ni gange. Prøvningen kan afsluttes 
inden da, dog tidligst efter tre ældningscyklusser, hvis beholderens vægt efter 
sidste cyklustrin er blevet stabil. 
 
5.1.3.11. Adsorptionsbeholderen påmonteres igen, og køretøjet bringes tilbage til normal 
driftstilstand. 
 
5.1.4. Adsorptionsbeholderen skal konditioneres ved hjælp af en af de metoder, der er 
anført i punkt 5.1.5 og 5.1.6. Hvis køretøjet har flere beholdere, skal hver beholder 
konditioneres for sig. 
 
5.1.4.1. Emissionerne fra beholderen måles med henblik på at bestemme 
mætningspunktet. 
 
Ved mætningspunkt forstås her det punkt, hvor den kumulerede emission af 
carbonhydrider udgør 2 gram. 
 
5.1.4.2. Mætningspunktet kan kontrolleres ved hjælp af lokalet for prøvning af 
fordampningsemission, jf. punkt 5.1.5 og 5.1.6. Mætningspunktet kan også 
bestemmes ved hjælp af en ekstra adsorptionsbeholder, der tilsluttes efter 
køretøjets beholder. Denne ekstrabeholder skal være grundigt gennemskyllet med 
tør luft, inden den belastes. 
 
5.1.4.3.  Prøvelokalet udluftes i flere minutter umiddelbart før prøven, indtil der er 
tilvejebragt stabile baggrundsbetingelser. Ventilatoren (ventilatorerne) i lokalet 
skal samtidig være i gang. 
 
Carbonhydridanalysatoren nulstilles og kalibreres umiddelbart før prøven. 
 
5.1.5. Belastning af beholder ved gentagen opvarmning til mætningspunktet 
 
5.1.5.1.  Køretøjets brændstofbeholder(e) tømmes gennem aftapningshullet(-hullerne). 
Dette skal gøres uden at forårsage en unormal udluftning eller belastning af det 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/427
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 195 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
udstyr til begrænsning af fordampningsemissionen, der er monteret på køretøjet. 
Hertil er det normalt tilstrækkeligt at fjerne tankdækslet 
 
5.1.5.2. Brændstofbeholderen(-ne) fyldes med referencebrændstof ved en temperatur på 
mellem 283 og 287 K (10 og 14 °C) til 40 ± 2 % af beholderens normale 
rumindhold. Tankdækslet sættes på. 
 
5.1.5.3. Inden en time efter genopfyldningen skal køretøjet anbringes i lokalet for 
prøvning af fordampningsemissionen med motoren standset. Temperaturføleren i 
brændstofbeholderen sluttes til temperaturregistreringssystemet. Et 
opvarmningsaggregat anbringes hensigtsmæssigt på brændstofbeholderen (-ne) og 
sluttes til temperaturstyringssystemet. Opvarmningsaggregatet er nærmere 
beskrevet under punkt 4.4 ovenfor. Ved køretøjer med mere end en brændstoftank 
opvarmes alle tankene på samme måde som beskrevet nedenfor. Tankenes 
temperatur skal være den samme inden for ± 1,5 K. 
 
5.1.5.4. Brændstoffet kan opvarmes kunstigt til startdøgntemperaturen på 293 K (20 °C) ± 
1 K. 
 
5.1.5.5. Så snart brændstoffet har nået en temperatur på 292 K (19 °C), foretages følgende: 
blæseren slukkes, prøvelokalets døre lukkes tæt til, og målingen af 
koncentrationen af carbonhydrider i prøvelokalet påbegyndes. 
 
5.1.5.6. Når brændstoffet i brændstofbeholderen har nået en temperatur på 293 K (20 °C), 
påbegyndes en lineær opvarmning på 15 K (15 °C). Brændstoffet opvarmes, 
således at brændstoftemperaturen under opvarmningen følger funktionen nedenfor 
inden for ± 1,5 K. Opvarmningens varighed og temperaturstigningen registreres. 
 
T r = T o + 0,2333 · t 
 
hvor: 
 
T r = den krævede temperatur (K) 
 
T o = starttemperaturen (K) 
 
t  = tiden fra påbegyndelsen af opvarmningen i minutter. 
 
5.1.5.7. Når mætningspunktet nås, dog senest når brændstoftemperaturen når op på 308 K 
(35 °C), slås varmeaggregatet fra, døren til prøvelokalet åbnes, og tankdækslet (-
erne) fjernes. Hvis mætningspunktet ikke er nået, inden brændstoftemperaturen 
har nået 308 K (35 °C), fjernes varmeaggregatet fra køretøjet, køretøjet fjernes fra L 375/428 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 196 Bilag 4 – Tillæg 7  
lokalet for prøvning for fordampningsemission, og hele proceduren i punkt 5.1.7 
nedenfor gentages, indtil mætningspunktet nås. 
 
5.1.6. Belastning med butan indtil mætningspunktet 
 
5.1.6.1.  Hvis lokalet til prøvning for fordampningsemission anvendes til bestemmelse af 
mætningspunktet (jf. punkt 5.1.4.2 ovenfor), anbringes køretøjet deri med 
motoren standset. 
 
5.1.6.2. Adsorptionsbeholderen klargøres til belastning. Beholderen må ikke fjernes fra 
køretøjet, medmindre der er så vanskelig adgang til beholderen ved dens normale 
placering, at belastningen kun med rimelighed kan foregå, hvis beholderen fjernes 
fra køretøjet. Der skal på dette trin udvises særlig forsigtighed for at undgå 
beskadigelse af brændstofsystemets komponenter og integritet. 
 
5.1.6.3. Beholderen belastes med en blanding af 50 % vol. butan og 50 % vol. nitrogen 
med 40 g butan pr. time. 
 
5.1.6.4. Når beholderen når mætningspunktet, slås dampaggregatet fra. 
 
5.1.6.5. Adsorptionsbeholderen tilsluttes atter, og køretøjet bringes tilbage til normal 
driftstilstand. 
 
5.1.7.  Aftapning af brændstof og genpåfyldning 
 
5.1.7.1. Køretøjets brændstofbeholder(e) tømmes gennem aftapningshullet(-hullerne). 
Dette skal gøres uden at forårsage en unormal udluftning eller belastning af det 
udstyr til begrænsning af fordampningsemissionen, der er monteret på køretøjet. 
Hertil er det normalt tilstrækkeligt at fjerne tankdækslet 
 
5.1.7.2. Brændstofbeholderen(-ne) fyldes med referencebrændstof ved en temperatur på 
mellem 291 ± 8 K (18 ± 8 °C) til 40 ± 2 % af beholderens normale rumindhold. 
Tankdækslet sættes på. 
 
5.2. Konditioneringskørsel 
 
5.2.1. Højst en time efter afslutningen af beholderbelastningen ifølge punkt 5.1.5 eller 
5.1.6 anbringes køretøjet på et chassisdynamometer og gennemfører én del 1-
prøvecyklus og to dele 2-prøvecyklusser af type I-prøven, jf. bilag 4. Der udtages 
ikke udstødningsemissionsprøver på dette stadium. 
 
5.3. Stilstand 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/429
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 197 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
5.3.1. Senest fem minutter efter afslutningen af den i punkt 5.2.1 beskrevne 
konditionering lukkes motorhjelmen helt til, og køretøjet køres af 
chassisdynamometeret og parkeres på stilstandsområdet med henblik på måling af 
fordampningstabet fra brændstofsystemet. Køretøjet henstår derefter parkeret i 
mindst 12 timer og højst 36 timer. Temperaturen i motorolien og kølevæsken skal 
være faldet til rummets temperatur inden for ± 3 K ved afslutningen af denne 
periode. 
 
5.4.  Prøvning på dynamometer 
 
5.4.1.  Efter stilstandsperioden gennemgår køretøjet en komplet type I-prøve, jf. bilag 4 
(koldstart, kørsel i og uden for byområder). Derefter standses motoren. Der kan 
udtages udstødningsemissionsprøver under denne operation, men resultaterne 
indgår ikke i typegodkendelsen med hensyn til udstødningsemissionen. 
 
5.4.2. Højst to minutter efter afslutningen af type I-prøvekørslen som beskrevet i punkt 
5.4.1 ovenfor gennemgår køretøjet yderligere en konditioneringskørsel, der består 
af en prøvecyklus (varmstart) med kørsel i byområder af type I-prøven. Derefter 
standses motoren atter. Der udtages ikke nødvendigvis prøver af 
udstødningsemissionen på dette stadium. 
 
5.5. Prøvning af fordampningsemissionen fra brændstofsystemet 
  
5.5.1. Før prøvens afslutning udluftes prøvelokalet i flere minutter, indtil der er 
tilvejebragt stabile carbonhydridbaggrundsbetingelser. Ventilatoren 
(ventilatorerne) sættes også i gang. 
 
5.5.2. Carbonhydridanalysatoren nulstilles og kalibreres umiddelbart før prøvningen. 
 
5.5.3. Ved afslutningen af kørecyklussen lukkes motorhjelmen helt til, og alle 
forbindelser mellem køretøjet og prøveapparaturet frakobles. Køretøjet kører 
derefter ved egen kraft til prøvelokalet med minimal gasgivning. Motoren 
standses, før nogen del af køretøjet kommer ind i prøvelokalet. Tidspunktet for 
standsning af motoren skal registreres i dataregistreringssystemet i 
måleapparaturet for fordampningsemissionen, og temperaturmålingen indledes. 
Køretøjets vinduer og bagagerumsklap åbnes på dette tidspunkt, hvis de ikke 
allerede er åbne. 
 
5.5.4. Køretøjet skubbes eller føres på anden vis ind i prøvelokalet med motoren slået 
fra. 
 
5.5.5. Dørene til prøvelokalet lukkes og forsegles lufttæt senest to minutter efter 
slukning af motoren og senest syv minutter efter afslutning af 
konditioneringskørslen. L 375/430 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 198 Bilag 4 – Tillæg 7  
 
5.5.6. Når prøvelokalet er blevet forseglet, påbegyndes en 60 ± 0,5 minutters periode 
med fordampningsemission fra brændstofsystemet (”hot soak”). 
Carbonhydridkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles og udgør 
begyndelsesværdierne C HCi, P i og T i for prøvning af fordampningsemission som 
følge af varmeophobning. Disse tal benyttes ved beregningen af 
fordampningsemissionen i punkt 6 nedenfor. Under denne 60 minutters periode 
med fordampningsemission fra brændstofsystemet må temperaturen T i 
prøvelokalet ikke være under 296 K og ikke over 304 K. 
 
5.5.7. Carbonhydridanalysatoren nulstilles og kalibreres umiddelbart før afslutningen af 
60 ± 0,5 minutters prøvningsperioden. 
 
5.5.8. Ved afslutningen af prøvningsperioden på 60 ± 0,5 minutter måles 
carbonhydridkoncentrationen i prøvelokalet. Temperaturen og barometertrykket 
måles ligeledes. Disse udgør de slutværdier C HCf, P f og T f for prøvningen af 
fordampningsemissionen som følge af varmeophobning, som skal benyttes ved 
beregningen i punkt 6 nedenfor. 
 
5.6. Stilstand 
 
5.6.1. Køretøjet skubbes eller føres på anden vis hen til stilstandsområdet med motoren 
standset, og det henstår, så der går mindst 6 timer og højst 36 timer mellem 
prøvningen af fordampningsemissionen som følge af varmeophobning og 
døgnemissionsprøvningen. Køretøjet skal i mindst 6 timer af denne periode henstå 
ved 293 K ± 2 K (20 °C ± 2 °C). 
 
5.7. Døgnemissionsprøvning 
 
5.7.1.  Køretøjet skal udsættes for omgivelser med en temperaturcyklus ifølge profilen i 
tillæg 2 til dette bilag med en afvigelse på højst ± 2 K i perioden. Den 
gennemsnitlige temperaturafvigelse fra profilen, som beregnes ud fra de enkelte 
målte afvigelsers absolutte værdi, må højst udgøre ± 1 K. Omgivelsernes 
temperatur måles mindst én gang i minuttet. Temperaturcyklussen begynder ved 
tidspunktet T star t = 0, jf. punkt 5.7.6 nedenfor. 
 
5.7.2. Prøvelokalet udluftes i flere minutter umiddelbart før prøven, indtil der er 
tilvejebragt stabile baggrundsbetingelser. Ventilatoren (ventilatorerne) i lokalet 
skal samtidig være i gang. 
 
5.7.3. Køretøjet føres ind i prøvelokalet med motoren standset og vinduer og 
bagagerumsklap åbne. Ventilatoren (ventilatorerne) skal indstilles således, at 
lufthastigheden er mindst 8 km/h under køretøjets brændstofbeholder. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/431
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 199 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
5.7.4. Carbonhydridanalysatoren nulstilles og kalibreres umiddelbart før prøvningen. 
 
5.7.5. Prøvelokalets døre lukkes lufttæt til. 
 
5.7.6. Højst 10 minutter efter at dørene er lukket, måles carbonhydridkoncentrationen, 
temperaturen og barometertrykket, som udgør begyndelsesværdierne C HCi, P i og 
T i for døgnemissionsprøvningen. Dette er tidspunktet T start = 0. 
 
5.7.7. Carbonhydridanalysatoren nulstilles og kalibreres umiddelbart før prøvningens 
afslutning. 
 
5.7.8. Perioden for udtagning af emissionsprøver slutter 24 timer ± 6 minutter efter 
prøveudtagningens begyndelse, jf. punkt 5.7.6 ovenfor. Det forløbne tidsrum 
registreres. Carbonhydridkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket 
måles og udgør de slutværdier C HCf, P f og T f for døgnemissionsprøvningen, som 
skal benyttes ved beregningen i punkt 6. Hermed er prøvningsproceduren for 
fordampningsemission afsluttet. 
 
6. BEREGNING 
 
6.1. Ved hjælp af den i punkt 5 beskrevne fordampningsemissionsprøvning kan 
carbonhydridemissionen fra døgnprøvnings- og henstandsfaserne beregnes. 
Fordampningstabet under hver af disse faser beregnes ved hjælp af begyndelses- 
og slutmålingerne af carbonhydridkoncentrationen, temperaturen og trykket i 
prøvelokalet samt prøvelokalets nettovolumen. Der benyttes følgende formel: 
 
 
 
 
  
 
hvor: 
 
M HC = massen af carbonhydrider (gram) 
 
M HC,ou t  = massen af carbonhydrider, der forlader prøvelokalet, hvis der 
anvendes prøvelokale med fast volumen til døgnemissionsprøvningen 
 (gram). 
 L 375/432 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 200 Bilag 4 – Tillæg 7  
M
HC,i = massen af carbonhydrider, der kommer ind i prøvelokalet, hvis 
der anvendes prøvelokale med fast volumen til 
døgnemissionsprøvningen  (gram). 
 
C HC =  målt carbonhydridkoncentration i prøvelokalet 
 (ppm (volumen) C 1-ækvivalenter) 
 
V = prøvelokalets nettovolumen i m3 med fradrag af køretøjets 
volumen med vinduer og bagagerumsklap åbne. Hvis køretøjets 
volumen ikke er bestemt, fratrækkes et volumen på 1,42 m3 
 
T =  lufttemperatur i prøvelokalet i K 
 
P = barometertryk i kPa 
 
H/C = hydrogen/carbon-forholdet 
 
k = 1,2 . (12 + H/C); 
 
hvor: 
 
i = er begyndelsesværdien 
 
f = er slutværdien 
 
H/C = sættes til 2,33 for fordampningstabet ved 
døgnemissionsprøvningen 
 
H/C = sættes til 2,20 for fordampningstabet ved stilstand. 
 
6.2. Samlet prøvningsresultat 
 
Køretøjets samlede carbonhydridmasseemission sættes til at være: 
 
M total = M DI + M HS 
 
 hvor: 
 
M total  =  masseemissionen i alt fra køretøjet (gram) 
 
M DI    =  carbonhydridmasseemissionen i alt under døgnemissionsprøvningen 
(gram) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/433
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 201 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
M
HS    =  carbonhydridmasseemissionen i alt som følge af varmeophobning 
(gram) 
 
7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
 
7.1. I forbindelse med den afsluttende rutinemæssige produktionskontrol kan 
indehaveren af typegodkendelsen påvise produktionens overensstemmelse ved at 
udtage køretøjer til kontrol, der skal opfylde nedenstående krav. 
 
7.2. Tæthedsprøvning 
 
7.2.1. Emissionsbegrænsningssystemets ventilationskanaler til atmosfæren isoleres. 
 
7.2.2. Brændstofsystemet sættes under et tryk på 370 ± 10 mm H 2O. 
 
7.2.3. Trykket stabiliseres, inden brændstofsystemet isoleres fra trykkilden. 
 
7.2.4. Efter isolering af brændstofsystemet må trykket ikke falde med mere end 50 mm 
H 2O på fem minutter. 
 
7.3. Ventilationsprøvning 
  
7.3.1. Emissionsbegrænsningssystemets ventilationskanaler til atmosfæren isoleres. 
 
7.3.2. Brændstofsystemet sættes under et tryk på 370 ± 10 mm H 2O. 
 
7.3.3. Trykket stabiliseres, inden brændstofsystemet isoleres fra trykkilden. 
 
7.3.4. Emissionsbegrænsningssystemets ventilationskanaler til atmosfæren bringes på ny 
til at virke på normal måde. 
 
7.3.5. Trykket i brændstofsystemet skal falde til under 100 mm H 2O på ikke under 30 
sekunder, men dog inden for 2 minutter. 
 
7.3.6. På fabrikantens begæring kan ventilationskapaciteten påvises ved en ækvivalent 
alternativ metode. Den nærmere metode skal af fabrikanten demonstreres over for 
den tekniske tjeneste under typegodkendelsesproceduren. 
 
7.4. Udluftningsprøvning 
 
7.4.1. Apparatur til måling af en luftgennemstrømningshastighed på 1,0 l/min. tilsluttes 
udluftningsindgangsstudsen, og en trykbeholder med tilstrækkelig kapacitet til at 
have en målelig virkning på udluftningssystemet tilsluttes 
udluftningsindgangsstudsen via en omskifter, eller L 375/434 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 202 Bilag 4 – Tillæg 7  
 
7.4.2. fabrikanten kan benytte en strømningsmåler efter eget valg, hvis dette kan 
accepteres af den kompetente myndighed. 
 
7.4.3. Køretøjet køres på en sådan måde, at konstruktionsbetingede begrænsninger i 
udluftningssystemets effektivitet afsløres, og omstændighederne i forbindelse 
hermed noteres. 
 
7.4.4. Medens motoren kører på den i punkt 7.4.3 ovenfor beskrevne måde, bestemmes 
luftstrømningshastigheden ved enten: 
 
7.4.4.1. at tilslutte det i punkt 7.4.1 ovenfor beskrevne apparatur; det observeres, om der 
indtræffer en tryksænkning fra atmosfærisk tryk til et niveau, der angiver, at 1,0 l 
luft er strømmet ind i fordampningsemissionsbegrænsningssystemet på et minut, 
eller 
 
7.4.4.2. ved at aflæse en luftstrømningshastighed på mindst 1,0 l/min., hvis der benyttes en 
anden strømningsmåler. 
 
7.4.4.3. På fabrikantens begæring kan anvendes en alternativ metode til 
udluftningsprøvningen, såfremt den er forelagt for og godkendt af den tekniske 
tjeneste som led i typegodkendelsesproceduren. 
 
7.5. Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid 
efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert 
produktionsanlæg. 
 
7.5.1. Inspektøren udtager et tilstrækkeligt antal køretøjer fra produktionsserien. 
 
7.5.2. Inspektøren kan underkaste disse køretøjer afprøvning i henhold til punkt 8.2.5 i 
dette regulativ. 
 
7.6. Hvis kravene i punkt 7.5 ovenfor ikke er opfyldt, påhviler det den kompetente 
myndighed at sikre, at der træffes alle nødvendige forholdsregler for så hurtigt 
som muligt at genetablere produktionens overensstemmelse. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/435
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 203 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 7 - Tillæg 1
 
 
KALIBRERING AF APPARATUR TIL FORDAMPNINGSEMISSIONSAFPRØVNING 
 
1. KALIBRERINGSFREKVENS OG KALIBRERINGSMETODE 
 
1.1. Alt apparatur skal kalibreres inden første ibrugtagning og derefter så hyppigt som 
nødvendigt, dog under alle omstændigheder inden for den måned, der går forud 
for typegodkendelsesprøvningen. De kalibreringsmetoder, der kan anvendes, er 
beskrevet i dette tillæg. 
 
1.2. De temperaturer, der nævnes først, bør normalt anvendes. Alternativt kan 
temperaturerne i kantet parentes anvendes. 
 
2. KALIBRERING AF PRØVELOKALET 
 
2.1. Bestemmelse af prøvelokalets indvendige volumen 
 
2.1.1. Inden prøvelokalet tages i brug første gang, bestemmes dets indvendige volumen 
på følgende måde: 
 
Lokalets indvendige mål måles omh yggelig t, idet der tages højde for 
uregelmæssigheder som f. eks. stivere. Lokalets indvendige volumen bestemmes 
ud fra disse målinger. 
 
Hvis der er tale om et prøvelokale med variabelt volumen, fastlåses det på et fast 
volumen ved en lufttemperatur på 303 K (30 °C) [302 K (29 °C)]. Dette nominelle 
volumen skal kunne gentages med en tolerance på ± 0,5 % af den registrerede 
værdi. 
 
2.1.2. Nettovolumenet bestemmes ved at fratrække 1,42 m3 fra lokalets indvendige 
volumen. I stedet for 1,42 m3 kan fratrækkes prøvekøretøjets faktiske volumen 
med bagagerumsklap og vinduer åbne. 
 
2.1.3. Prøvelokalet kontrolleres som beskrevet i punkt 2.3 nedenfor. Hvis propanmassen 
ikke svarer til den indsprøjtede masse inden for ± 2 %, foretages de fornødne 
indgreb for at afhjælpe problemet. 
 
2.2. Bestemmelse af baggrundsemissionen i lokalet 
 
Denne operation tjener til at afgøre, om prøvelokalet indeholder materialer, der 
udsender væsentlige mængder carbonhydrider. Kontrollen udføres ved L 375/436 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 204 Bilag 4 – Tillæg 7  
prøvelokalets ibrugtagning, efter hver aktivitet i prøvelokalet, der kan påvirke 
baggrundsemissionen, og under alle omstændigheder mindst én gang om året. 
 
2.2.1. For et prøvelokale med variabelt volumen kan der måles med fastlåst eller ikke 
fastlåst volumen, jf. punkt 2.1.1 ovenfor. Lufttemperaturen skal fastholdes på 308 
± 2 K (35 ± 2 °C) [309 ± 2 K (36 ± 2 °C)] i nedennævnte firetimers periode. 
 
2.2.2. For et prøvelokale med fast volumen måles der med lukkede luftindtag og -udtag. 
Lufttemperaturen skal fastholdes på 308 ± 2 K (35 ± 2 °C) [309 ± 2 K (36 ± 2 
°C)] i nedennævnte firetimers periode. 
 
2.2.3. Prøvelokalet kan være forseglet med ventilatoren i gang i op til 12 timer, inden 
den 4 timer lange udtagning af baggrundsprøver begynder. 
 
2.2.4. Analysatoren kalibreres (hvis dette er påkrævet) og nulstilles, og måleområdet 
bestemmes. 
 
2.2.5. Prøvelokalet udluftes, indtil der opnås en stabil værdi for carbonhydrider. 
Ventilatoren slås til, hvis den ikke allerede er i gang. 
 
2.2.6. Prøvelokalet forsegles, og baggrundskoncentrationen af carbonhydrider, 
temperaturen og barometertrykket måles. Disse udgør begyndelsesværdierne C HCi, 
P i og T i til brug ved beregningen af prøvelokalets baggrundsemission. 
 
2.2.7. Prøvelokalet lades uberørt i fire timer med ventilatoren i gang. 
 
2.2.8. Derefter måles carbonhydridkoncentrationen i lokalet med den samme analysator. 
Temperaturen og barometertrykket måles ligeledes. Disse udgør slutværdierne 
C HCf, T f og T f. 
 
2.2.9. Ændringen i massen af carbonhydrider i prøvelokalet i prøvetidsrummet beregnes 
i henhold til punkt 2.4 og må ikke overstige 0,05 g. 
 
2.3. Kalibrering af prøvelokalet og prøve for carbonhydridretention 
 
Kalibreringen af prøvelokalet og prøven for carbonhydridretention giver en 
kontrol af det i punkt 2.1 ovenfor beregnede volumen og samtidig et mål for 
eventuelle lækager. Måling af lækager udføres ved prøvelokalets ibrugtagning, 
efter hver aktivitet i prøvelokalet, der kan påvirke prøvelokalets integritet, og 
derefter under alle omstændigheder mindst en gang om måneden. Hvis seks på 
hinanden følgende månedlige retentionskontroller er gennemført, uden at der har 
skullet foretages korrektioner, kan målingen af lækager derefter foretages en gang 
i kvartalet, så længe indgreb ikke er påkrævede. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/437
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 205 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2.3.1. Prøvelokalet udluftes, indtil der opnås en stabil carbonhydridkoncentration. 
Ventilatoren slås til, hvis den ikke allerede er i gang. Carbonhydridanalysatoren 
nulstilles og kalibreres (hvis dette er påkrævet), og måleområdet bestemmes. 
 
2.3.2. Hvis der er tale om et prøvelokale med variabelt volumen, skal det fastlåses til det 
nominelle volumen. Hvis der er tale om et prøvelokale med fast volumen, lukkes 
luftindtag og -udtag. 
 
2.3.3. Temperaturstyringssystemet slås til (hvis det ikke allerede er i gang) og indstilles 
til en begyndelsestemperatur på 308 K (35 °C) [309 K (36 °C)]. 
 
2.3.4. Så snart prøvelokalets temperatur er blevet stabil på 308 ± 2 K (35 ± 2 °C) [309 ± 
2 K (36 ± 2 °C)], forsegles prøvelokalet, og baggrundskoncentrationen, 
temperaturen og barometertrykket måles. Disse målinger repræsenterer 
udgangsmålingerne C HCi, P i og T i til brug ved kalibreringen af prøvelokalet. 
 
2.3.5. 4 g propan sprøjtes ind i prøvelokalet. Propanens masse måles med en nøjagtighed 
på ± 0,2 %. 
 
2.3.6. Efter fem minutters forløb, hvorunder luften i prøvelokalet blandes, måles 
carbonhydridkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket. Disse udgør 
værdierne C HCf, P f og T f til brug ved kalibrering af prøvelokalet samt 
begyndelsesværdierne C HCi, P i og T i til brug for retentionskontrollen. 
 
2.3.7. På grundlag af målingerne foretaget i overensstemmelse med punkt 2.3.4 og 2.3.6 
ovenfor og formlen i punkt 2.4 nedenfor beregnes massen af propan i lokalet. 
Denne masse skal være ± 2 % af den propanmasse, der er målt i 
overensstemmelse med punkt 2.3.5 ovenfor. 
 
2.3.8. Hvis der er tale om et prøvelokale med variabelt volumen, skal det ikke længere 
være fastlåst til det nominelle volumen. Hvis der er tale om et prøvelokale med 
fast volumen, åbnes luftindtag og -udtag. 
 
2.3.9. Temperaturcyklussen, som går fra 308 K (35 °C) til 293 K (20 °C) og tilbage til 
308 K (35 °C) [308,6 K (35,6 °C) til 295,2 K (22,2 °C) og tilbage til 308,6 K 
(35,6 °C)] i løbet af en periode på 24-timer i overensstemmelse med profilen [den 
alternative profil], jf. tillæg 2 til dette bilag, sættes i gang senest 15 minutter efter, 
at prøvelokalet er blevet forseglet (jf. tolerancerne fastsat i punkt 5.7.1 i bilag 7). 
 
2.3.10. Når de 24 timer er gået, måles og registreres den endelige 
carbonhydridkoncentration, temperaturen og barometertrykket. Disse udgør 
slutværdierne C HCf, P f og T f for carbonhybridretentionsprøven. 
 L 375/438 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 206 Bilag 4 – Tillæg 7  
2.3.11. Ved hjælp af formlen i punkt 2.4 nedenfor beregnes massen af carbonhydrider ud 
fra målingerne i punkt 2.3.10 og 2.3.6 ovenfor. Denne masse må højst afvige 3 % 
fra den i punkt 2.3.7 beregnede mængde carbonhydrid. 
 
2.4. Beregninger 
 
Beregningen af nettoændringen i carbonhydridmassen i prøvelokalet benyttes til at 
bestemme prøvelokalets baggrundskoncentration af carbonhydrider og dets 
lækage af carbonhydrider. Begyndelses- og slutværdierne af 
carbonhydridkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket benyttes i 
nedenstående formel til beregning af masseændringen: 
 
 
 
hvor: 
 
M HC = massen af carbonhydrider (gram) 
 
M HC,ou t  = massen af carbonhydrider, der forlader prøvelokalet, hvis der 
anvendes prøvelokale med fast volumen til døgnemissionsprøven (gram) 
 
M HC,i = massen af carbonhydrider, der kommer ind i prøvelokalet, hvis 
der anvendes prøvelokale med fast volumen til døgnemissionsprøven (gram) 
 
C HC = carbonhydridkoncentration i prøvelokalet (ppm kulstof 
  (NB: ppm carbon = ppm propan × 3)) 
 
V = prøvelokalets volumen (m3) 
 
T = lufttemperatur i prøvelokalet (K) 
 
P = Barometertryk (kPa) 
 
K = 17,6 
 
hvor: 
i er begyndelsesværdien 
f  er slutværdien. 
 
3. KONTROL AF FID-CARBONHYDRIDANALYSATOREN 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/439
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 207 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
3.1. Detektorresponsoptimering 
 
FID-enheden indstilles som angivet af fabrikanten. Der bør benyttes propan i luft 
for at opnå den bedst mulige respons i det oftest benyttede måleområde. 
 
3.2. Kalibrering af carbonhydridanalysatoren 
 
Analysatoren bør kalibreres ved hjælp af propan i luft og renset syntetisk luft. Se 
punkt 4.5.2 i bilag 4 (kalibrering og kalibreringsgasser). 
 
Der bestemmes en kalibreringskurve som beskrevet i punkt 4.1 til 4.5 i dette 
tillæg. 
 
3.3. Oxygeninterferenskontrol og anbefalede grænseværdier 
 
Responsfaktoren (Rf) for et bestemt carbonhydrid er forholdet mellem C 1-
målingen i FID-enheden og gascylinderkoncentrationen, udtrykt som ppm C 1. 
Prøvegassens koncentration skal være således, at den giver en respons på omtrent 
80 % af fuldt skalaudslag. Koncentrationen skal være kendt med en nøjagtighed 
på ± 2 % i forhold til en gravimetrisk standard udtrykt i volumen. Endvidere skal 
gascylinderen forkonditioneres i 24 timer ved en temperatur på mellem 293 og 
303 K (20 og 30 °C). 
 
Responsfaktorerne bestemmes ved første ibrugtagning af en analysator og derefter 
ved de større kontroleftersyn. Den referencegas, der skal anvendes, er propan 
suppleret med renset luft, som sættes til en responsfaktor på 1,00. 
 
Den prøvegas, der skal anvendes til oxygeninterferens og til bestemmelse af de 
anbefalede grænseværdier for responsfaktoren, er følgende: 
 
Propan og nitrogen:       0,95 # Rf ≤  1,05. 
 
4. KALIBRERING AF CARBONHYDRIDANALYSATOR 
 
Hvert af de normalt benyttede måleområder kalibreres på følgende måde. 
 
4.1. Kalibreringskurven bestemmes ved mindst fem kalibreringspunkter, der er så 
jævnt fordelt over måleområdet som muligt. Den nominelle koncentration af 
kalibreringsgassen med den højeste koncentration skal være mindst 80 % af fuldt 
skalaudslag. 
 L 375/440 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 208 Bilag 4 – Tillæg 7  
4.2. Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af de mindste kvadraters metode. Hvis der 
derved fremkommer et polynomium af mere end tredje grad, skal der mindst være 
lige så mange kalibreringspunkter som polynomiets grad plus to. 
 
4.3. Kalibreringskurven må ikke afvige med mere end 2 % fra den nominelle værdi for 
hver kalibreringsgas. 
 
4.4. Ved hjælp af de polynomiumskoefficienter, der uddrages af punkt 3.2 ovenfor, 
udarbejdes en tabel over den viste aflæsning i forhold til den reelle koncentration i 
skalainddelinger, der ikke er større end 1 % af fuldt skalaudslag. Dette gøres for 
hvert måleområde, der kalibreres. Tabellen skal desuden indeholde andre 
relevante data som f.eks.: 
  
a) kalibreringsdato, måleområde- og nulstillingspotentiometeraflæsninger 
(evt.) 
 
b) nominel skala 
 
c) referencedata for hver kalibreringsgas 
 
d) den faktiske og den viste værdi for hver kalibreringsgas samt forskellen i 
procent 
 
e) FID-enhedens brændstof og type 
 
f) FID-enhedens lufttryk. 
 
4.5. Anden teknologi (f.eks. computer, elektronisk skalaomskifter) kan benyttes, hvis 
det over for den relevante myndighed på tilfredsstillende vis godtgøres, at den 
giver en tilsvarende nøjagtighed. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/441
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 209 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 7 - Tillæg 2  
 
 
Temperaturprofil på døgnbasis 
for kalibrering af prøvelokalet 
og for døgnemissionsprøvningen  Alternativ temperaturprofil 
på døgnbasis for 
kalibrering af prøvelokalet 
i henhold til bilag 7, 
tillæg 1, punkt 1.2 
og 2.3.9  
 
Tid (h) 
Kalibrerin g   
Prøvnin g   
Temperatur 
(°C i)  
Tid (h)  
Temperatur 
(°C i)  
13  
0/24  
20 , 0   
0   
35 , 6   
14  
1  
20 , 2   
1   
35 , 3   
15  
2  
20,5   
2   
34,5   
16  
3  
21,2   
3   
33,2   
17  
4  
23 , 1   
4   
31 , 4   
18  
5  
25 , 1   
5   
29 , 7   
19  
6  
27,2   
6   
28,2   
20  
7  
29,8   
7   
27,2   
21  
8  
31 , 8   
8   
26 , 1   
22  
9  
33 , 3   
9   
25 , 1   
23  
10  
34,4   
10   
24,3   
24/0  
11  
35,0   
11   
23,7   
1  
12  
34 , 7   
12   
23 , 3   
2  
13  
33 , 8   
13   
22 , 9   
3  
14  
32,0   
14   
22,6   
4  
15  
30,0   
15   
22,2   
5  
16  
28 , 4   
16   
22 , 5   
6  
17  
26 , 9   
17   
24 , 2   
7  
18  
25,2   
18   
26,8   
8  
19  
24,0   
19   
29,6   
9  
20  
23 , 0   
20   
31 , 9   
10  
21  
22 , 0   
21   
33 , 9   
11  
22  
20,8   
22   
35,1   
12  
23  
20,2   
23   
35,4   
    
  
24   
35 , 6  L 375/442 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 210 Bilag 8  
Bilag 8
 
 
TYPE VI-PRØVE 
(Kontrol af de gennemsnitlige udstødningsemissioner af carbonmonoxid og carbonhydrid ved lav 
omgivende temperatur efter koldstart) 
 
1. INDLEDNING 
 
Dette bilag vedrører kun køretøjer med styret tænding. Det beskriver det nødvendige 
udstyr og proceduren for type VI-prøven som defineret i punkt 5.3.5 i dette regulativ 
med henblik på at kontrollere emissionerne af carbonmonoxid og carbonhydrider ved 
lav omgivende temperatur. De emner, der er behandlet i dette regulativ, omfatter: 
 
krav til udstyret 
 
(ii) prøvningsbetingelser 
 
(iii) prøvningsprocedurer og datakrav. 
 
2. PRØVNINGSUDSTYR 
 
2.1. Sammenfatning 
 
2.1.1. Dette kapitel vedrører det nødvendige udstyr til udstødningsemissionsprøvning ved 
lav omgivende temperatur for køretøjer med motorer med styret tænding. Det 
nødvendige udstyr og specifikationerne svarer til forskrifterne for type I-prøven som 
specificeret i bilag III med tillæg, såfremt der ikke er fastsat specifikke forskrifter for 
type VI-prøven. Afvigelser for så vidt angår type VI-prøvning ved lave temperaturer 
følger af punkt 2.2-2.6. 
 
2.2. Chassisdynamometer 
 
2.2.1. Kravene i punkt 4.1 i bilag 4 finder anvendelse. Dynamometeret justeres for at 
simulere et køretøjs kørsel på vej ved 266 K (-7 °C). En sådan justering kan baseres 
på en bestemmelse af profilen for rulningsmodstanden ved 266 K (-7 °C). Alternativt 
kan køremodstanden i henhold til tillæg 3 til bilag 4 justeres med henblik på et fald 
på 10 % i retardationsperioden i frigear. Den tekniske tjeneste kan godkende, at der 
anvendes andre metoder til bestemmelse af køremodstanden. 
 
2.2.2. For kalibrering af dynamometeret gælder bestemmelserne i tillæg 2 til bilag 4. 
 
2.3. Prøveudtagningssystem 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/443
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 211 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2.3.1. Bestemmelserne i punkt 4.2 i bilag 4 og tillæg 5 til bilag 4 finder anvendelse. Punkt 
2.3.2 i tillæg 5 ændres som følger: 
 
"Rørkonfiguration, CVS-strømningskapacitet samt fortyndingsluftens temperatur og 
specifikke fugtighed (der kan være en anden end kilden til køretøjets 
forbrændingsluft) reguleres for praktisk talt at fjerne al vandkondensation i systemet 
(0,142-0,165 m3/s er tilstrækkelig for de fleste køretøjer)." 
 
2.4. Analyseudstyr 
 
2.4.1. Bestemmelserne i punkt 4.3 i bilag 4 finder anvendelse, men kun for 
carbonmonoxid-, carbondioxid- og carbonhydridprøvning. 
 
2.4.2. Med hensyn til kalibreringer af analyseudstyret finder bestemmelserne i tillæg 6 til 
bilag 4 anvendelse. 
 
2.5. Gasser 
 
2.5.1. Bestemmelserne i punkt 4.5 i bilag 4 finder anvendelse, hvor det er relevant. 
 
2.6. Supplerende udstyr 
 
2.6.1. Med hensyn til udstyr, der anvendes til måling af volumen, temperatur, tryk og 
fugtighed, finder bestemmelserne i punkt 4.4 og 4.6 i bilag 4 anvendelse. 
 
3. PRØVNINGSFORLØB OG BRÆNDSTOF 
 
3.1. Generelle krav 
 
3.1.1. Prøveforløbet i figur 8/1 viser de trin, der forekommer, efterhånden som 
prøvekøretøjet gennemgår procedurerne for type VI-prøven. De niveauer for 
omgivelsestemperatur, som prøvekøretøjet udsættes for, skal i gennemsnit ligge på 
266 K (-7 °C) ± 3 K og må ikke være under 260 K (-13 °C) eller over 272 K (-1 °C). 
 
Temperaturen må ikke falde til under 263 K (-10 °C) eller overstige 269 K (-4 °C) i 
mere end tre på hinanden følgende minutter. 
 
3.1.2. Prøverummets temperatur kontrolleres under prøvningen i luftstrømmen fra 
afkølingsventilatoren (punkt 5.2.1 i dette bilag). Den registrerede omgivende 
temperatur skal være et aritmetisk gennemsnit af de prøverumstemperaturer, der 
måles med samme interval mindst hvert minut. 
 L 375/444 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 212 Bilag 8  
3.2. Prøvningsmetode 
 
Del 1-prøvecyklus for kørsel i byområder i henhold til figur 1/1 i bilag 4, tillæg 1, 
består af fire elementære prøvecyklusser for kørsel i byområder, som sammen udgør 
en fuldstændig del 1-prøvecyklus. 
 
3.2.1. Starten af motoren, starten af prøveudtagningen og gennemførelsen af første cyklus 
sker i henhold til tabel 1.2 og figur 1/1 i bilag 4. 
 
3.3. Forberedelse af prøvningen 
 
3.3.1. For prøvekøretøjet finder bestemmelserne i punkt 3.1 i bilag 4 anvendelse. For 
indstilling af den ækvivalente inertimasse på prøvestanden finder bestemmelserne i 
punkt 5.1 i bilag 4 anvendelse. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/445
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 213 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Figur 8/1
 
 
Procedure for en prøvning ved lav omgivende temperatur 
 
 Om n ødven digt: afta p ni ng og 
genpåfyldning af br æn ds tof 
Konditio nering 
Pun kt  4 
To  
muligheder 
Hensta nd  ved lav 
temperatur , 4. 3. 2 Kunstig ned køli ng 
4. 3. 3 
Hensta nd  ved lav 
temperatur , m in . 1 h 
Prøvni ng af u dst ø dn ings-
emission ved lav temperat ur, 
26 6 K  3 K 
P u nk t 5. 3  
SL UT  L 375/446 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 214 Bilag 8  
3.4. Prøvebrændstof 
 
3.4.1. Prøvebrændstoffet skal opfylde specifikationerne i punkt 3 i bilag 10. 
 
4. KONDITIONERING AF KØRETØJET 
 
4.1. Sammenfatning 
 
4.1.1. For at sikre reproducerbare emissionsprøver konditioneres prøvekøretøjerne på en 
ensartet måde. Konditionering består i en indledende kørsel på et 
chassisdynamometer, efterfulgt af en stilstandsperiode inden emissionsprøvningen i 
henhold til punkt 4.3. 
 
4.2. Konditionering 
 
4.2.1. Brændstoftanken(e) fyldes med det specificerede prøvebrændstof. Såfremt det 
brændstof, der er i brændstoftanken(e), ikke opfylder specifikationerne i punkt 3.4.1 
ovenfor, aftappes det indeholdte brændstof inden brændstofpåfyldningen. 
Prøvebrændstoffet skal have en temperatur på højst 289 K (+16 °C). Med hensyn til 
ovennævnte forhold må fordampningsemissionskontrolsystemet hverken være 
unormalt regenereret eller unormalt belagt. 
 
4.2.2. Køretøjet flyttes til prøvningsrummet og placeres på chassisdynamometeret. 
 
4.2.3. Konditioneringen består i kørecyklussen i henhold til bilag 4, tillæg 1, figur 1/1, del 1 
og 2. Hvis fabrikanten anmoder om det, kan køretøjer med motorer med styret 
tænding konditioneres med én del I-kørecyklus og to del II-kørecyklusser. 
 
4.2.4. Under konditioneringen skal prøvningsrummets temperatur være forholdsvis 
konstant og må højst være 303 K (30 °C). 
 
4.2.5. Drivhjulets dæktryk skal justeres i henhold til bestemmelserne i punkt 5.3.2 i bilag 4. 
 
4.2.6. Senest ti minutter efter afslutningen af konditioneringen standses motoren. 
 
4.2.7. Yderligere konditionering kan i undtagelsestilfælde tillades, hvis fabrikanten 
anmoder om det, og det godkendes af den tekniske tjeneste Den tekniske tjeneste kan 
også vælge at foretage yderligere konditionering. Den yderligere konditionering skal 
bestå i en eller flere kørecyklusser af del 1-cyklussen som beskrevet i bilag 4, tillæg 
1. Omfanget af en sådan yderligere konditionering registreres i prøvningsrapporten. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/447
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 215 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
4.3. Stilstandsnedkøling 
 
4.3.1. En af følgende to metoder vælges af fabrikanten til at stabilisere køretøjet inden 
emissionsprøvningen. 
 
4.3.2. Standardmetoden. 
 
Køretøjet opbevares i mellem 12 og 36 timer inden emissionsprøvningen ved lave 
temperaturer. Den omgivende temperatur (tør kugle) i løbet af denne periode skal i 
gennemsnit være på 
 
266 K (-7 °C) ± 3 K i hver time i denne periode og må ikke være under 260 K (-13 
°C) eller over 272 K (-1 °C). Endvidere må temperaturen ikke falde under 263 K (-10 
°C) eller overstige 269 K (-4 °C) i mere end tre på hinanden følgende minutter. 
 
4.3.3. Kunstig nedkøling 
 
Køretøjet opbevares i højst 36 timer inden prøvning af udstødningsemission ved lave 
temperaturer. 
 
4.3.3.1. Køretøjet må ikke opbevares ved omgivende temperaturer, som overstiger 303 K (30 
°C) i denne periode.  
 
4.3.3.2. Afkøling af køretøjet kan ske ved kunstig nedkøling af køretøjet til 
prøvetemperaturen. Suppleres nedkølingen med ventilatorer, skal disse anbringes i 
lodret stilling, således at der opnås maksimal køling af transmission og motor og ikke 
primært køling af bundkar. Ventilatorer må ikke placeres under køretøjet. 
 
4.3.3.3. Den omgivende temperatur skal kun kontrolleres nøje, efter at køretøjet er blevet 
kølet til 266 K (-7 °C) ± 2 K, som bestemt ved en repræsentativ samlet 
motorolietemperatur. 
 
En repræsentativ samlet motorolietemperatur er temperaturen af motorolien målt nær 
midten bundkarret, men ikke i overfladen eller bunden af bundkarret. Såfremt to eller 
flere forskellige steder i motorolien kontrolleres, skal de alle opfylde 
temperaturforskrifterne. 
 
4.3.3.4. Køretøjet opbevares i mindst én time efter at være blevet nedkølet til 266 K (-7 °C) 
±2 K inden prøvningen af udstødningsemission ved lave temperaturer. Den 
omgivende temperatur (tør kugle) i denne periode skal i gennemsnit være på 266 K 
(-7 °C) ±3 K, og må ikke være mindre end 260 K (-13 °C) eller mere end 272 K (-
1 °C). 
 L 375/448 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 216 Bilag 8  
Endvidere må temperaturen ikke falde under 263 K (−10 °C) eller overstige 269 K 
(-4 °C), i mere end tre på hinanden følgende minutter. 
 
4.3.4. Er køretøjet stabiliseret ved 266 K (-7 °C) i et særskilt område, og flyttes det gennem 
et varmt område til prøvningsrummet, skal køretøjet stabiliseres igen i 
prøvningsrummet i mindst seks gange den periode, hvor køretøjet er blevet udsat for 
varmere temperaturer. Den omgivende temperatur (tør kugle) i denne periode skal i 
gennemsnit være på 266 K (-7 °C) ± 3 K, og må ikke være mindre end 260 K (-
13 °C) eller mere end 272 K (-1 °C). 
 
Endvidere må temperaturen ikke falde under 263 K (−10 °C) eller overstige 269 K 
 (-4 °C), i mere end tre på hinanden følgende minutter. 
 
5. DYNAMOMETERPROCEDURE 
 
5.1.  Sammenfatning 
 
5.1.1. Emissionsudtagningen gennemføres over en prøveprocedure, der består i del 1-
cyklussen (bilag 4, tillæg 1, figur 1/1). Start af motor, øjeblikkelig udtagning, kørsel 
over del 1-cyklussen og standsning af motor udgør en fuldstændig prøvning ved lav 
omgivende temperatur med en samlet prøvetid på 780 sek. Udstødningsemissionerne 
fortyndes med den omgivende luft og en kontinuerlig proportional prøve indsamles 
til analyse. De udstødningsgasser, der indsamles i sækken, analyseres for 
carbonhydrider, carbonmonoxid og carbondioxid. En tilsvarende prøve af 
fortyndingsluften analyseres på samme måde for carbonmonoxid, carbonhydrider og 
carbondioxid. 
 
5.2. Betjening af dynamometeret 
 
5.2.1.  Afkølingsventilator 
 
5.2.1.1. Der anbringes en afkølingsventilator, således at køleluften på passende måde rettes 
mod køleren (vandkøling) eller mod luftindtaget (luftkøling) og mod køretøjet. 
 
5.2.1.2. For køretøjer med motoren anbragt foran anbringes ventilatoren foran køretøjet, højst 
300 mm fra dette. For køretøjer med hækmotor, eller hvis ovennævnte opstilling er 
upraktisk, placeres afkølingsventilatoren således, at der opnås tilstrækkelig luft til 
afkøling af køretøjet. 
 
5.2.1.3. Ventilatoren skal have en sådan hastighed, at luftens lineære hastighed ved 
ventilatorafgangspunktet i driftsområdet 10-50 km/h ligger inden for ± 5 km/h af den 
tilsvarende rullehastighed. Den valgte blæser skal have følgende specifikationer: 
 
(i) område: mindst 0,2 m2 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/449
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 217 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
(ii) den laveste kants højde over jorden: ca. 20 cm. 
 
Alternativt skal blæserens lineære lufthastighed være mindst 6 m/s (21,6 km/h). Til 
særlige køretøjstyper (f.eks. varevogne og terrængående køretøjer) kan en anden 
ventilatorhøjde anvendes. 
 
5.2.1.4. Køretøjets hastighed som målt fra dynamometerets rulle(r) skal anvendes (punkt 
4.1.4.4 i bilag 4). 
 
5.2.3. Der kan om nødvendigt gennemføres forberedende prøvecyklusser for at fastslå, 
hvordan gaspedal og bremse bedst kan påvirkes for at opnå en cyklus, som nærmer 
sig den teoretiske cyklus inden for de foreskrevne grænser, eller for at tillade 
justeringer af udtagningssystemet. En sådan kørsel gennemføres før "START" i 
henhold til figur 8/1. 
 
5.2.4. Luftfugtigheden sættes tilstrækkeligt lavt til at hindre kondensering på 
dynamometerrullen (-erne). 
 
5.2.5. Dynamometeret opvarmes grundigt som anbefalet af dynamometerfabrikanten, og 
der anvendes procedurer eller kontrolmetoder, som sikrer stabil rulningsmodstand. 
 
5.2.6. Tiden mellem dynamometeropvarmningen og starten af emissionsprøvningen må 
højst være 10 min., hvis dynamometerlejerne ikke er opvarmet uafhængigt. Er 
dynamometerlejerne opvarmet uafhængigt, begynder emissionsprøvningen højst 
20 min. efter opvarmningen af dynamometeret. 
 
5.2.7. Skal dynamometeret indstilles manuelt, indstilles den højst en time inden 
udstødningsemissionsprøvefasen. Prøvekøretøjet må ikke anvendes til at foretage 
indstillingen. Et dynamometer med automatisk styring af forudvalgte 
effektindstillinger kan indstilles når som helst inden starten af emissionsprøven. 
 
5.2.8. Inden kørselsprogrammet for emissionsprøvningen kan begynde, skal prøverummets 
temperatur være på 266 K (-7 °C) ± 2 K som målt i luftstrømmen fra 
afkølingsventilatoren højst 1,5 meter fra køretøjet. 
 
5.2.9. Under kørslen skal køretøjets varmeapparat og afiser være afbrudt. 
 
5.2.10. Den samlede kørselsafstand eller de samlede rulleomdrejninger skal registreres. 
 
5.2.11. 4-hjulstrukne køretøjer prøves i en funktionsmåde som 2-hjulstrukne. 
Dynamometeret aflæses, medens køretøjet kører i sin egentlige, 
konstruktionsbestemte kørselsform. 
 L 375/450 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 218 Bilag 8  
5.3. Gennemførelse af prøvningen 
 
5.3.1. Punkt 6.2-6.6, med undtagelse af punkt 6.2.2, i bilag 4 finder anvendelse på start af 
motor, gennemførelse af prøvningen og emissionsudtagning. Udtagning begynder før 
eller ved begyndelsen af startprocessen og slutter ved afslutningen af den afsluttende 
tomgangsperiode af den sidste elementære del 1-kørecyklus (kørsel i byområder) 
efter 780 sekunder. 
 
Den første kørecyklus begynder med en tomgangsperiode på 11 sekunder, så snart 
motoren er startet. 
 
5.3.2. Ved analyse af de prøveudtagne emissioner finder bestemmelserne i punkt 7.2 i bilag 
4 anvendelse. Ved gennemførelse af analysen af emissionsprøven skal den tekniske 
tjeneste så vidt muligt undgå fugt fra kondens i sækkene til udtagning af 
udstødningsgas. 
 
5.3.3. Ved beregninger af masseemissionerne finder bestemmelserne i punkt 8 i bilag 4 
anvendelse. 
 
6. ANDRE KRAV 
 
6.1. Irrationel emissionskontrolstrategi 
 
6.1.1. Enhver irrationel emissionskontrolstrategi, som resulterer i en nedsættelse af 
effektiviteten af emissionskontrolsystemet under normal kørsel ved lave 
temperaturer, der ikke er omfattet af de standardiserede emissionsprøver, kan 
betragtes som et nødprogram. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/451
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 219 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 9
 
 
TYPE V-PRØVE 
(Beskrivelse af holdbarhedsprøvning til kontrol 
af forureningsbegrænsende udstyrs holdbarhed) 
 
1. INDLEDNING 
 
I dette bilag beskrives en forældelsesprøvning over 80 000 km til kontrol af 
holdbarheden af forureningsbegrænsende udstyr monteret på køretøjer med motor 
med styret tænding eller kompressionstænding. 
 
2. PRØVEKØRETØJ 
 
2.1. Køretøjet skal være i god mekanisk stand; motoren og det forureningsbegrænsende 
udstyr skal fremtræde i ny stand. Køretøjet kan være det samme som det, der 
indleveres til type I-prøven; type I-prøven må først udføres, efter at køretøjet har kørt 
mindst 3 000 km af den forældningscyklus, der er beskrevet i punkt 5.1 nedenfor.. 
 
3. BRÆNDSTOF 
 
Holdbarhedsprøven udføres med et passende brændstof, som fås i handelen. 
 
4. KØRETØJETS VEDLIGEHOLDELSE OG INDSTILLING 
 
Al vedligeholdelse, indstilling og brug af testkøretøjets betjeningsorganer udføres 
som foreskrevet af fabrikanten. 
 
5. KØRSEL PÅ BANE, VEJ ELLER CHASSISDYNAMOMETER 
 
5.1. Prøvecyklus 
 
På bane, vej eller rullestand skal distancen køres efter følgende prøvecyklus (figur 
9/1): 
 
5.1.1. holdbarhedsprøvecyklussen består af elleve cyklusser hver dækkende en distance på 
6 km 
 
5.1.2. under de første ni cyklusser bringes køretøjet til standsning fire gange midt i 
cyklussen, hver gang med motoren i tomgang i 15 sekunder 
 
5.1.3. normal acceleration og deceleration 
 L 375/452 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 220 Bilag 8  
5.1.4. fem decelerationer midt i hver cyklus med et hastighedsfald fra cyklushastigheden til 
32 km/h, hvorefter køretøjet gradvis igen accelereres op til cyklushastigheden 
 
5.1.5. den tiende cyklus gennemkøres med en konstant hastighed på 89 km/h 
 
5.1.6. den ellevte cyklus påbegyndes med maksimal acceleration fra stilstand til 113 km/h. 
Halvvejs gennemføres en normal opbremsning, indtil køretøjet er bragt til 
standsning. Dette efterfølges af en tomgangsperiode på 15 sekunder og endnu en 
maksimal acceleration. 
 
Kørecyklussen gentages derpå fra begyndelsen. 
Maksimumshastigheden i hver cyklus fremgår af nedenstående tabel: 
 
 
Tabel 9.1.  
Maksimumshastighed i hver cyklus 
 
 
C y kl us   
C y kl us hast ig hed 
i k m /h  
 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11  
64 
48 
64 
64 
56 
48 
56 
72 
56 
89 
113 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/453
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 221 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Figur 9/1
 
 
Prøvecyklus 
 
 
 
 
5.2. Såfremt fabrikanten anmoder herom, kan der benyttes en alternativ prøvecyklus på 
vej. En sådan alternativ prøvecyklus på vej skal forud for prøven godkendes af den 
tekniske tjeneste og skal i det store og hele have den samme gennemsnitshastighed, 
hastighedsfordeling, antal standsninger pr. kilometer og antal accelerationer pr. 
kilometer som prøvecyklussen på bane eller dynamometer beskrevet i punkt 5.1 og 
figur 9/1. 
 Stop og a cceler er derefte r til 
omgangshas tig hed 
Sæn k has tig heden t il 
32  km / h og ac celer er 
derefter til 
omgangshas tig hed Sæn k has tig heden t il 
32  km / h og ac celer er 
derefter til 
omgangshas tig hed 
Sæn k has tig heden t il 
32  km / h og ac celer er 
derefter til 
omgangshas tig hed 
Sæn k has tig heden t il 
32  km / h og ac celer er 
derefter til 
omgangshas tig hed Sæn k has tig heden t il 
32  km / h og ac celer er 
derefter til 
omgangshas tig hed Start -  Slut 
Stop og a cceler er derefte r til 
omgangshas tig hed 
Stop og a cceler er derefte r til omgangshas tig hed 0 og 6  k ilometer 
Stop og a cceler er deref t e r til 
omgangshas tig hed L 375/454 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 222 Bilag 8  
5.3. Holdbarhedsprøven eller, såfremt fabrikanten har anmodet herom, den alternative 
holdbarhedsprøve skal gennemkøres, indtil køretøjet har kørt i alt mindst 80 000 km. 
 
5.4. Prøvningsudstyr 
 
5.4.1. Chassisdynamometer  
 
5.4.1.1. Hvis holdbarhedsprøven udføres på chassisdynamometer, skal dynamometeret kunne 
gennemkøre den i punkt 5.1 ovenfor beskrevne cyklus. Dynamometeret skal specielt 
være forsynet med systemer til simulering af inerti og fremdriftsmodstand. 
 
5.4.1.2. Effektabsorptionsenheden skal være indstillet således, at den absorberer den effekt, 
der overføres til drivhjulene ved en konstant hastighed på 80 km/h. Måden, hvorpå 
denne effekt bestemmes og effektabsorptionen indstilles, er den samme som den, der 
er beskrevet i tillæg 3 til bilag 4. 
 
5.4.1.3. Køretøjets kølesystem skal kunne give køretøjet en driftstemperatur, der svarer til 
den, der forekommer ved kørsel på vej (olie, vand, udstødningssystem osv.). 
 
5.4.1.4. En række øvrige indstillingsmuligheder og specifikationer for rullestanden vil om 
nødvendigt blive betragtet som identiske med dem, der er beskrevet i bilag 4 til dette 
regulativ (f.eks. inertien, som kan være enten mekanisk eller elektronisk). 
 
5.4.1.5. Køretøjet kan evt. flyttes til en anden rullestand med henblik på emissionsmåling. 
 
5.4.2. Kørsel på bane eller vej 
 
Hvis holdbarhedsprøven udføres på bane eller vej, skal køretøjets referencemasse 
mindst være lig med den referencemasse, der kræves ved afprøvning på 
chassisdynamometer. 
 
6. MÅLING AF EMISSIONEN AF FORURENENDE STOFFER 
 
Ved prøvningens begyndelse (0 km) og for hver 10 000 km (± 400 km) eller 
hyppigere, indtil der er kørt 80 000 km, måles udstødningsemissionen som beskrevet 
i den i punkt 5.3.1 i dette regulativ fastsatte type I-prøve. De grænseværdier, der 
anvendes, er dem, der er fastsat i punkt 5.3.1.4 i dette regulativ. 
 
Hvis der er tale om køretøjer med periodisk regenererende systemer som defineret i 
punkt 2.20 i dette regulativ, kontrollers det, at køretøjet ikke er ved at nå til en regenereringsperiode. Hvis dette er tilfældet, køres køretøjet, indtil afslutningen af regenereringen. Hvis en regenerering finder sted under emissionsmålingen, skal der gennemføres en ny prøvning (inkl. konditionering), og der ses bort fra det første resultat. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/455
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 223 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
Alle måleresultaterne for udstødningsemissionen indskrives i en kurve som en 
funktion af køredistancen afrundet til nærmeste hele kilometertal, og gennem alle 
disse datapunkter trækkes den bedst passende rette linje ved brug af de mindste 
kvadraters metode. I denne beregning tages prøveresultatet ved 0 km ikke i 
betragtning. 
 
Dataene vil kun kunne accepteres til brug ved beregningen af forringelsesfaktoren, 
hvis datapunkterne mellem de interpolerede 6 400 km- og 80 000 km-punkter på 
denne linje ligger inden for ovennævnte grænser. 
 
Dataene kan dog stadig accepteres, hvis den bedst passende rette linje skærer en 
gældende grænseværdi med negativ hældning (dvs. at det interpolerede 6 400 km-
punkt ligger højere end det interpolerede 80 000 km-punkt), men det faktiske 80 000 
km-datapunkt ligger under grænseværdien. 
 
En multiplikativ forringelsesfaktor for udstødningsemissionen beregnes for hvert 
forurenende stof på følgende måde: 
 
 
  
 
 hvor: 
 
 Mi 1 = masseemissionen af det forurenende stof "i" i g/km interpoleret til 6 400 
km 
 Mi 2 = masseemissionen af det forurenende stof "i" i g/km interpoleret til 80 000 
km. 
 
Disse interpolerede værdier skal beregnes med mindst fire decimaler, inden den ene 
værdi divideres med den anden for at bestemme forringelsesfaktoren. Slutværdien 
afrundes til tre decimaler. 
 
Hvis en forringelsesfaktor er under en, skal den pågældende forringelsesfaktor være 
en. 
 L 375/456 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 224 Bilag 8  
Bilag 10
 
 
SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOFFER 
 
1. SPECIFIKATIONER FOR DE REFERENCEBRÆNDSTOFFER, DER SKAL 
ANVENDES TIL PRØVNING AF KØRETØJER EFTER EMISSIONSGRÆNSERNE I RÆKKE A I TABELLEN I PUNKT 5.3.1.4 - TYPE I-PRØVE 
 1.1. TEKNISKE DATA FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM SKAL ANVENDES 
TIL PRØVNING AF KØRETØJER MED MOTOR MED STYRET TÆNDING 
 Type: blyfri benzin 
Grænseværdier 1 / Parameter  Enhed  minimum  maksimum  Prøvningsmetode  
Research-oktantal (RON)   95,0 - EN 25164 
Motoroktantal (MON)   85,0 - EN 25163 
Massefylde ved 15 °C  kg/m3 748 762 ISO 3675 
Reid-damptryk  kPa 56,0 60,0 EN 12 
Destillation:      
- begyndelseskogepunkt  °C 24 40 EN-ISO 3405 
- fordampet ved 100 °C  % vol.  49,0 57,0 EN-ISO 3405 
- fordampet ved 150°C  % vol.  81,0 87,0 EN-ISO 3405 
- slutkogepunkt  °C 190 215 EN-ISO 3405 
Rest % vol.  - 2 EN-ISO 3405 
Carbonhydridanalyse:      
- olefiner  % vol.  - 10 ASTM D 1319 
- aromater  % vol.  28,0 40,0 ASTM D 1319 
- benzen  % vol.  - 1,0 pr. EN 12177 
- mættede forbindelser  % vol.  - res ten  ASTM D 1319 
Carbon/hydrogen forhold   angives  angives   
Induktionsperiode 2 / min. 480 - EN-ISO 7536 
Oxygenindhold  % m/m  - 2,3 EN 1601 
Harpiks  mg/ml - 0,04 EN-ISO 6246 
Svovlindhold 3 / mg/kg - 100 pr. EN ISO/DIS 
14596 
Klasse I kobberkorrosion   - 1 EN-ISO 2160 
Blyindhold  mg/l - 5 EN 237 
Fosforind hold  m g /l - 1,3 A STM D 32 31 
 ___________________ 
1
/ De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat i 
henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/457
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 225 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør 
brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259. 
 2
/  Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som normalt 
anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes. 
 3
/ Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type I-prøven, angives. 
 L 375/458 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 226 Bilag 8   1.2. TEKNISKE DATA FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM SKAL ANVENDES 
TIL PRØVNING AF KØRETØJER MED DIESELMOTOR 
 Type:  Diesel
 
 
Grænseværdier 1 / Parameter  Enhed  minimum  maksimum  Prøvningsmetode  
Cetantal 2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165 
Massefylde ved 15 °C  kg/m3 833 837 EN-ISO 3675 
Destillation:      
50 %-punkt  °C 245 - EN-ISO 3405 
95 %-punkt  °C 345 350 EN-ISO 3405 
- slutkogepunkt  °C - 370 EN-ISO 3405 
Flammepunkt  °C 55 - EN 22719 
CFPP  °C - -5 EN 116 
Viskositet ved 40 °C  mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 
Polycykliske aromatiske 
carbonhydrider  % m/m  3 6,0 IP 391 
Svovlindhold 3 / mg/kg - 300 Pr. EN-ISO/DIS 14596 
Kobberkorrosion   - 1 EN-ISO 2160 
Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest)
 % m/m  - 0,2 EN-ISO 10370 
Askeindhold  % m/m  - 0,01 EN-ISO 6245 
Vandindhold  % m/m  - 0,02 EN-ISO 12937 
Neutralisationstal (stærk syre)  mg KOH/g - 0,02 ASTM D 974-95 
Oxidationsstabilitet 4 / mg/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
Ny og bedre metode for polycykliske aromastoffer er under udvikling
 % m/m  - - EN 12916 
 
__________________ 1
/ De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat 
i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; ved fastsættelse af en maksimums- og minimumsværdi er minimumsforskellen 4R (R = reproducerbarhed).    Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/459
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 227 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2
/ Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde 
af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid 
anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.  3
/  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type I-prøven, angives. 
 4
/ Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der 
bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren. L 375/460 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 228 Bilag 8  2. SPECIFIKATIONER FOR DE REFERENCEBRÆNDSTOFFER, DER SKAL ANVENDES TIL PRØVNING AF KØRETØJER EFTER EMISSIONSGRÆNSERNE I RÆKKE B I TABELLEN I PUNKT 5.3.1.4 - TYPE I-PRØVE 
 
2.1.  TEKNISKE DATA FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM SKAL ANVENDES 
TIL PRØVNING AF KØRETØJER MED MOTOR MED STYRET TÆNDING 
 
Type: Blyfri benzin  
Grænseværdier 1 / Parameter  Enhed  minimum  maksimum  Prøvningsmetode  
Research-oktantal (RON)   95,0 - EN 25164 
Motoroktantal (MON)   85,0 - EN 25163 
Massefylde ved 15 °C  kg/m3 740 754 ISO 3675 
Reid-damptryk  kPa 56,0 60,0 PrEN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Destillation:      
-fordampet ved 70 °C  % vol.  24,0 40,0 EN-ISO 3405 
-fordampet ved 100 °C  % vol.  50,0 58,0 EN-ISO 3405 
-fordampet ved 150°C  % vol.  83,0 89,0 EN-ISO 3405 
- slutkogepunkt  °C 190 210 EN-ISO 3405 
Rest % vol.  - 2,0 EN-ISO 3405 
Carbonhydridanalyse:      
Olefiner  % vol.  - 10,0 ASTM D 1319 
Aromater  % vol.  29,0 35,0 ASTM D 1319 
Mættede forbindelser  % vol.  Angives  ASTM D 1319 
Benzen  % vol.  - 1,0 pr. EN 12177 
Carbon/hydrogen forhold   Angives   
Induktionsperiode 2 / minutter  480 - EN-ISO 7536 
Oxygenindhold  % m/m  - 1,0 EN 1601 
Harpiks  mg/ml - 0,04 EN-ISO 6246 
Svovlindhold 3 / mg/kg - 10 ASTM D 5453 
Kobberkorrosion   - klasse 1  EN-ISO 2160 
Blyindhold  mg/l - 5 EN 237 
Fosforindhold  mg/l - 1,3 ASTM D 3231 
 ____________ 1
/ De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat i 
henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/461
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 229 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør 
brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.  2
/ Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som normalt 
anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes.  3
/ Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type I-prøven, angives. 
 L 375/462 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 230 Bilag 8    2.2. TEKNISKE DATA FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM SKAL ANVENDES 
TIL PRØVNING AF KØRETØJER MED DIESELMOTOR 
 Type: Diesel  
Grænseværdier 1 / Parameter  Enhed  minimum  maksimum  Prøvningsmetode  
Cetantal 2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165 
Massefylde ved 15 °C  kg/m3 833 837 EN-ISO 3675 
Destillation:      
50 %-punkt  °C 245 - EN-ISO 3405 
95 %-punkt  °C 345 350 EN-ISO 3405 
- slutkogepunkt  °C - 370 EN-ISO 3405 
Flammepunkt  °C 55 - EN 22719 
CFPP  °C - -5 EN 116 
Viskositet ved 40 °C  mm2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104 
Polycykliske aromatiske 
carbonhydrider  % m/m  3,0 6,0 IP 391 
Svovlindhold 3 / mg/kg - 10 ASTM D 5453 
Kobberkorrosion   - Class 1 EN-ISO 2160 
Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest)
 % m/m  - 0,2 EN-ISO 10370 
Askeindhold  % m/m  - 0,01 EN-ISO 6245 
Vandindhold  % m/m  - 0,02 EN-ISO 12937 
Neutralisationstal (stærk syre)  mg KOH/g - 0,02 ASTM D 974 
Oxidationsstabilitet 4 / mg/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke ved 60 °C)
 µ m - 400 CEC F-06-A-96 
FAME  Ikke tilladt  
 
_____________ 1
/ De i specifikationerne angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat 
i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).   Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.  27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/463
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 231 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2
/ Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af 
tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes 
til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.  3
/ Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type I-prøven, angives. 
 4
/ Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der 
bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.  L 375/464 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 232 Bilag 8  3. SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOF TIL BRUG VED PRØVNING AF 
MOTORKØRETØJER MED STYRET TÆNDING VED TYPE VI-PRØVE VED LAV OMGIVENDE TEMPERATUR - TYPE VI-PRØVE 
 Type:  Blyfri benzin 
 
Grænseværdier 1 / Parameter  Enhed  minimum  maksimum  Prøvningsmetode  
Research-oktantal (RON)   95,0 - EN 25164 
Motoroktantal (MON)   85,0 - EN 25163 
Massefylde ved 15 °C  kg/m3 740 754 ISO 3675 
Reid-damptryk  kPa 56,0 95,0 prEN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Destillation:      
- fordampet ved 70 °C  % vol.  24,0 40,0 EN-ISO 3405 
- fordampet ved 100 °C  % vol.  50,0 58,0 EN-ISO 3405 
- fordampet ved 150°C  % vol.  83,0 89,0 EN-ISO 3405 
- slutkogepunkt  °C 190 210 EN-ISO 3405 
Rest % vol.  - 2,0 EN-ISO 3405 
Carbonhydridanalyse:      
Olefiner  % vol.  - 10,0 ASTM D 1319 
Aromater  % vol.  29,0 35,0 ASTM D 1319 
Mættede forbindelser  % vol.  Angives  ASTM D 1319 
Benzen  % vol.  - 1,0 pr. EN 12177 
Carbon/hydrogen forhold   Angives   
Induktionsperiode 2 / minutter  480 - EN-ISO 7536 
Oxygenindhold  % m/m  - 1,0 EN 1601 
Harpiks  mg/ml - 0,04 EN-ISO 6246 
Svovlindhold 3 / mg/kg - 10 ASTM D 5453 
Kobberkorrosion   - K l ass e 1  EN-ISO 2160 
Blyindhold  mg/l - 5 EN 237 
Fosforindhold  mg/l - 1,3 ASTM D 3231 
 _____________ 1
/ De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat i 
henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/465
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 233 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør 
brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259. 
 2
/ Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som normalt 
anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes. 
 3
/ Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der er anvendt til type VI-prøven, skal angives. 
 
  L 375/466 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 234 Bilag 8  
Bilag 10a
: 
 1. SPECIFIKATIONER FOR GASFORMIGE REFERENCEBRÆNDSTOFFER  1.1. TEKNISKE DATA FOR LPG-REFERENCEBRÆNDSTOFFER  1.1.1. TEKNISKE DATA FOR LPG-REFERENCEBRÆNDSTOFFER TIL PRØVNING AF 
KØRETØJER EFTER EMISSIONSGRÆNSERNE I RÆKKE A I TABELLEN I PUNKT 5.3.1.4 - TYPE I-PRØVE 
 
Parameter Enhed Brændstof A Brændstof B Prøvningsmetode 
Sammensætning:     ISO 7941 
C 3-indhold % vol. 30 ± 2 85 ± 2  
C 4-indhold % vol. resten resten  
< C 3 , >C 4  % vol. max. 2 max. 2  
Olefiner % vol. max. 12 max. 15  
Fordampningsrest mg/kg max. 50 max. 50 ISO 13757 
Vand ved 0 oC  fri fri besigtigelse 
Totalt svovlindhold mg/kg max. 50 max. 50 EN 24260 
Hydrogensulfid  intet intet ISO 8819 
Kobberstrimmel-korrosion Klassifice-ring klasse 1 klasse 1 ISO 6251 1
/ 
Lugt  karakteristisk karakteristisk  
Motoroktantal  min. 89 min. 89 EN 589 bilag B 
  
__________ 1
/ Denne metode giver ikke nødvendigvis en nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende 
korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne forbindelser alene med det formål at påvirke prøvningsmetoden er derfor forbudt. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/467
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 235 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
1.1.2. TEKNISKE DATA FOR LPG-REFERENCEBRÆNDSTOFFER TIL PRØVNING AF 
KØRETØJER EFTER EMISSIONSGRÆNSERNE I RÆKKE B I TABELLEN I PUNKT 5.3.1.4 I BILAG I – TYPPE I-PRØVE 
 
Parameter  Enhed  Brændstof A  Brændstof B  Prøvningsmetode  
Sammensætning:     ISO 7941 
C 3 -indhold  % vol.  30 ± 2 85 ± 2  
C 4 -indhold  % vol.  resten  resten   
< C 3  , >C 4   % vol.  max. 2 max. 2  
Olefiner  % vol.  max. 12 max. 15  
Fordampningsrest  mg/kg max. 50 max. 50 ISO 13757 
Vand ved 0 oC  fri  fri besigtigelse  
Totalt svovlindhold  mg/kg max. 10 max. 10 EN 24260 
Hydrogensulfid   intet  intet ISO 8819 
Kobberstrimmel-korrosion  klassificering  klasse 1  klasse 1  ISO 6251 1 / 
Lugt  karakteristisk  karakteristisk   
Motoroktantal   min. 89 min. 89 EN 589 Annex B 
 
___________ 1
/ Denne metode giver ikke nødvendigvis en nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende 
korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne forbindelser alene med det formål at påvirke prøvningsmetoden er derfor forbudt.  L 375/468 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 236 Bilag 8  
1.2. TEKNISKE DATA FOR NG-REFERENCEBRÆNDSTOFFER 
 
Grænseværdier 
Karakteristika Enhed Grund
-lag min. maks. Prøvningsmetode 
Referencebrændstof G 20 
Sammensætning:       
Metan % mol 100 99 100 ISO 6974 
Rest 1 / % mol - - 1 ISO 6974 
N 2 % mol    ISO 6974 
Svovlindhold mg/m3  2/ - - 10 ISO 6326-5 
Wobbetal (netto) MJ/m3  3/ 48,2 47,2 49,2  
Referencebrændstof G 25 
Sammensætning:       
Metan % mol 86 84 88 ISO 6974 
Rest 1 / % mol - - 1 ISO 6974 
N 2 % mol 14 12 16 ISO 6974 
Svovlindhold mg/m3  2/ - - 10 ISO 6326-5 
Wobbetal (netto) MJ/m3  3/ 39,4 38,2 40,6  
 ____________ 1
/  Inaktive (forskellig fra N 2) +C 2 +C 2+ 
 2
/  Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa. 
 3
/  Værdien fastlægges ved 273,2 K (0 °C) og 101,3 kPa. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/469
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 237 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 11
 
 
EGENDIAGNOSESYSTEMER FOR MOTORKØRETØJER 
 
1. INDLEDNING 
 
Dette bilag omhandler de funktionelle aspekter ved egendiagnosesystemer til 
emissionsbegrænsning på motorkøretøjer. 
 
2. DEFINITIONER 
 
I dette bilag forestås ved: 
 
2.1. "Egendiagnosesystem":  et fejlfindingssystem til emissionsbegrænsning, som er 
monteret i køretøjet og er i stand til at finde det sandsynlige fejlsted ved hjælp af 
fejlkoder i computerhukommelsen. 
 
2.2. "Køretøjstype":  en klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle 
med hensyn til sådanne væsentlige egenskaber for motor og egendiagnosesysstem. 
 
2.3. "Køretøjsfamilie":  en af fabrikanten foretaget gruppering af køretøjer, der som følge 
af deres konstruktion forventes at have ensartede egenskaber hvad angår emission af 
forurenende stoffer fra udstødningen samt egendiagnosesystem. Hvert køretøj i 
familien skal have opfyldt kravene i dette regulativ som defineret i dette bilags tillæg 
2. 
 
2.4. "Emissionsbegrænsningssystem":  den elektroniske motorstyreenhed og alle de 
emissionsrelaterede komponenter i et udstødnings- og fordampningssystem, som 
afgiver signal til eller modtager signal fra denne styreenhed. 
 
2.5. "Fejlindikator ": en synlig eller hørlig indikator, der tydeligt informerer føreren i 
tilfælde af funktionsfejl ved nogen af de emissionsrelaterede komponenter, der er 
tilsluttet egendiagnosesystemet, eller ved egendiagnosesystemet selv. 
 
2.6. "Funktionsfejl":  sådant svigt af emissionsrelaterede komponenter eller systemer, som 
medfører overskridelse af emissionsgrænserne i punkt 3.3.2 eller indebærer, at 
egendiagnosesystemet ikke kan opfylde de grundlæggende overvågningskrav i dette 
bilag. 
 
2.7. "Sekundærluft":  luft, der tilføres udstødningssystemet ved hjælp af en pumpe eller 
indsugningsventil eller på anden måde med det formål at fremme oxideringen af HC 
og CO i udstødningsgassen. 
 L 375/470 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 238 Bilag 8  
2.8. "Fejltænding":
 manglende forbrænding i cylinderen på en motor med styret tænding 
som følge af manglende gnistdannelse, ukorrekt brændstofdosering, dårlig 
kompression eller anden årsag. Ved egendiagnoseovervågning er fejltænding den 
procentdel af det samlede antal fejltændinger (som angivet af fabrikanten), der 
medfører, at emissionerne overskrider grænserne i punkt 3.3.2, eller den procentdel, 
der kan medføre overophedning af katalysatoren (-erne) med uoprettelig skade til 
følge. 
 
2.9. "Type I-prøve":  den kørecyklus (del 1 og 2), som anvendes ved 
godkendelsesprøvning for så vidt angår emissioner, som nærmere beskrevet i bilag 4, 
tillæg 1. 
 
2.10.  "Kørecyklus":  start af motoren efterfulgt af en køremåde, hvor eventuelle 
tilstedeværende fejl vil blive detekteret, samt standsning af motoren. 
 
2.11. "Opvarmningsperiode" : at køretøjet køres således, at kølemidlets temperatur er steget 
mindst 22 K efter start af motoren og nået op på mindst 343 K (70 °C). 
 
2.12. "Brændstofafstemning" : tilbagekoblet afstemning af den grundlæggende 
brændstofdosering. Ved kortsigtet brændstofafstemning forstås dynamiske eller 
øjeblikkelige korrektioner. Langsigtet brændstofafstemning består i mere gradvise 
justeringer til brændstofkalibreringen. Sådanne langsigtede justeringer tager henblik 
på at udligne forskelle fra køretøj til køretøj og de gradvise ændringer, som finder 
sted med tiden. 
 
2.13. "Relativ belastning":  (CLV) den aktuelle lufttilførsel divideret med den maksimale 
lufttilførsel, idet den maksimale lufttilførsel korrigeres for højden over havets 
overflade, hvis den kendes. Denne definition giver et dimensionsløst tal, der ikke er 
motorspecifikt og giver serviceteknikeren et fingerpeg om, hvor stor en del af 
motorens kapacitet, der udnyttes (idet 100 % er værdien ved helt åbent gasspjæld).  
 
 
 
 
 
 
2.14. "Fast forprogrammeret standardindstilling":  et program, som motorens styreenhed 
permanent omstiller sig til, når emissionen fra køretøjet på grund af svigt af en 
komponent eller et system vil komme til at overstige grænserne i punkt 5.3.2 i 
dette bilag, og som er uafhængigt af indgangssignalet fra den/det pågældende 
svigtende komponent/system. 
 
2.15. "Kraftudtag":  et af motoren drevet udtag, beregnet til at trække tilbehør monteret 
på køretøjet. 
CL V =        a k tu e l  l u f tstrøm                                           .    at m o s f ær i s k  try k  ( ve d  h avover fl a d en )  
             H øjeste luftstrø m ( ved havo verfladen               ba rom etertry k 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/471
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 239 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
2.16. "Adgang":  tilgængeligheden af alle emissionsrelaterede egendiagnosedata, 
herunder alle fejlkoder, der er nødvendige for inspektion, diagnose, 
vedligeholdelse eller reparation af emissionsrelaterede dele af køretøjet, via den 
serielle port på standarddatastikket (i overensstemmelse med tillæg 1, punkt 
6.5.3.5, i dette bilag). 
 
2.17. "Ikke-begrænset adgang" : 
 
2.17.1. en adgang, der ikke forudsætter en kun hos fabrikanten tilgængelig adgangskode 
eller en lignende anordning, eller 
 
2.17.2. en adgang, der muliggør vurdering af de aflæste data, uden at det er nødvendigt 
med særlige dekrypteringsinformationer, medmindre disse informationer som 
sådan er standardiseret. 
 
2.18. "Standardiseret":  at alle datastrømsinformationer, herunder alle anvendte fejlkoder, 
kun aflæses i overensstemmelse med industristandarder, som gennem en klar 
definition af deres format og de tilladte muligheder fastsætter størst mulig 
harmonisering i automobilindustrien, og hvis anvendelse udtrykkeligt er tilladt i 
nærværende regulativ. 
 
2.19. "Reparationsinformationer":  alle informationer, der er nødvendige for diagnose, 
vedligeholdelse inspektion, periodisk kontrol eller reparation af køretøjet, og som 
fabrikanten stiller til rådighed for de autoriserede forhandlere/værksteder." Disse 
informationer omfatter — om nødvendigt — servicehåndbøger, tekniske 
vejledninger, diagnosehenvisninger (f.eks. min./maks.-værdier for målinger), 
kredsløbsdiagrammer, det programmelkalibreringsidentifikationsnummer, der 
gælder for en køretøjstype, anvisninger i enkelte og specielle tilfælde, 
informationer om værktøjer og udstyr, datainformationer og bidirektionelle 
kontrol- og undersøgelsesdata. Fabrikanten har ikke pligt til at stille information til 
rådighed, som er omfattet af intellektuel ejendomsret eller udgør specifik 
knowhow hos fabrikanterne og/eller OEM-leverandørerne; i så fald må de 
nødvendige tekniske oplysninger ikke tilbageholdes utilbørligt. 
 
2.20. "Ufuldstændighed":  ved et egendiagnosesystem, at driftsegenskaberne ved op til to 
separate overvågede komponenter eller systemer midlertidigt eller permanent 
hindrer en ellers effektiv egen-overvågning af disse komponenter eller systemer 
eller ikke opfylder alle de andre detailkrav til egendiagnose. Køretøjer kan 
typegodkendes, registreres og sælges med sådanne ufuldstændigheder efter 
forskrifterne i punkt 4 i dette bilag. 
 L 375/472 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 240 Bilag 8  
3. KRAV OG PRØVNINGER 
 
3.1. Alle køretøjer skal være udstyret med et egendiagnosesystem, der er udformet, 
produceret og monteret i køretøjet på sådan måde, at det kan detektere hvilken art 
af forringelse eller funktionsfejl, der forekommer igennem hele køretøjets levetid. 
Ved håndhævelse af denne bestemmelse skal den godkendende myndighed 
acceptere, at køretøjer med større kilometertal end den i punkt 3.3.1 angivne type 
V-holdbarhedsdistance kan udvise nogen nedsættelse af egendiagnosesystemets 
præstationer, så at de i punkt 3.3.2 angivne emissionsgrænser kan være 
overskredet, før egendiagnosesystemet angiver en fejl over for føreren. 
 
3.1.1. Adgangen til egendiagnosesystemet, der er nødvendig med henblik på inspektion, 
diagnose, vedligeholdelse eller reparation af køretøjet, skal være ubegrænset og 
standardiseret. Alle emissionsrelaterede fejlkoder skal være i overensstemmelse 
med punkt 6.5.3.4 i tillæg 1 til dette bilag. 
 
3.1.2. Senest tre måneder efter, at fabrikanten har givet en autoriseret forhandler eller et 
værksted reparationsinformationer, stiller fabrikanten disse informationer 
(herunder alle senere ændringer og tilføjelser) til rådighed mod passende, ikke 
diskriminerende vederlag og underretter godkendelsesmyndigheden herom. 
 
Overholdes dette ikke, sørger godkendelsesmyndigheden — i overensstemmelse 
med de procedurer, der gælder for typegodkendelse og overvågning af køretøjer i 
brug — for at sikre, at reparationsinformationerne er til disposition. 
 
3.2. Egendiagnosesystemet skal være udformet, produceret og monteret i køretøjet på 
sådan måde, at det under normale driftsbetingelser er i stand til at opfylde kravene 
i dette bilag. 
 
3.2.1. Midlertidig afbrydelse af egendiagnosesystemets funktion 
 
3.2.1.1. En fabrikant kan sætte egendiagnosesystemet ud af funktion, hvis dets 
overvågningsevne påvirkes af lav brændstofstand. Sådant funktionsstop må ikke 
finde sted, når beholdningen i brændstoftanken er over 20 % af dennes nominelle 
kapacitet. 
 
3.2.1.2. En fabrikant kan sætte egendiagnosesystemet ud af funktion, når den omgivende 
temperatur ved start af motoren er under 266 K (-7 °C), eller hvis højden over 
havoverfladen er over 2 500 m, hvis fabrikanten forelægger data og/eller en teknisk vurdering, der tilfredsstillende godtgør, at overvågning under sådanne omstændigheder ikke kan finde sted på pålidelig måde. En fabrikant kan desuden 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/473
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 241 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 anmode om, at egendiagnosesystemet sættes ud af drift ved andre omgivende temperaturer under 
start af motoren, såfremt det over for myndighederne med data og/eller en teknisk 
udtalelse godtgøres, at egendiagnose under sådanne omstændigheder giver forkerte resultater. Det er ikke nødvendigt, at fejlindikatoren (MI) tænder, hvis egendiagnosegrænseværdierne overskrides under regenerering, forudsat at der ikke forekommer en fejl.  
 
3.2.1.3. For køretøjer, der er konstrueret til montering af kraftudtag, tillades afbrydelse af 
de pågældende overvågningssystemer, forudsat at afbrydelse kun finder sted, når 
kraftudtaget er i funktion. 
 
3.2.2. Fejltænding i køretøjer med styret tænding 
 
3.2.2.1. Fabrikanten kan som kriterium ved nærmere angiven motorhastighed og 
-belastning anvende større antal fejltændinger end det, der er erklæret over for 
myndigheden, såfremt det over for myndighederne godtgøres, at detektion af 
lavere antal fejltændinger ville være upålidelig. 
 
3.2.2.2. Når en fabrikant over for myndigheden kan godtgøre, at detektion af en større 
procentdel fejltændinger stadig ikke er mulig, eller at fejltænding ikke kan skelnes 
fra andre påvirkninger (f.eks. ujævn vej, gearskift eller eftertænding), kan 
fejltændingsovervågningssystemet frastilles, hvor sådanne forhold foreligger. 
 
3.3. Beskrivelse af prøvninger 
 
3.3.1. Prøvningerne udføres på det køretøj, der er anvendt til type V-holdbarhedsprøven i 
bilag 9, og med anvendelse af prøvningsproceduren i tillæg 1 til dette bilag. 
Prøvningerne udføres ved afslutning af type V-holdbarhedsprøven. 
 
Når type V-holdbarhedsprøve ikke foretages, eller hvis fabrikanten forlanger det, 
kan et repræsentativt køretøj af passende alder anvendes til disse prøvninger af 
egendiagnosesystemet. 
 L 375/474 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 242 Bilag 8  
3.3.2. Egendiagnosesystemet skal angive svigt af emissionsrelaterede komponenter eller 
systemer, når dette svigt medfører, at emissionerne overstiger nedennævnte 
grænseværdier: 
  
  
Refere nce-
ma ss e  
(RM) 
(kg)  
Masse a f 
carbon monoxid 
 
(CO) 
L 1  
(g/k m )  
Masse a f 
carbonh ydrider i 
alt 
 
(THC) 
L 2  
(g/k m )  
Masse a f 
nitroge noxider 
 
(NO x ) 
L 3  
(g/k m )  
Partikel mas se 
(1) 
  
(PM) 
L 4  
(g/k m ) 
 
Klasse   
Kate-
gori    
Benzin 
Diesel   
Benzin 
Diesel   
Benzin   
Diesel   
Diesel  
 
M(2)  
-  
all  
3,20  
3,20  
0,40  
0,40  
0,60  
1,20  
0,18  
I  
RM <  1305  
3,20  
3,20  
0,40  
0,40  
0,60  
1,20  
0,18  
II  
1305 <  RM  
< 1760  
5,80  
4,00  
0,50  
0,50  
0,70  
1,60  
0,23   
N 1 (3) 
 
  
III  
1760 <  RM  
7,30  
4,80  
0,60  
0,60  
0,80  
1,90  
0,28 
 
(1) For motorer med kompressionstænding. 
 
(2) Undtagen køretøjer med en totalmasse over 2 500 kg. 
 
(3) Samt de klasse M-køretøjer, der er omhandlet i fodnote 2. 
 
3.3.3. Krav til overvågning af køretøjer med styret tænding 
 
For at opfylde kravene i punkt 3.3.2 skal egendiagnosesystemet som minimum 
overvåge: 
 
3.3.3.1. nedsat katalysatorfunktion, dog kun med hensyn til HC-emissionen. Fabrikanterne 
kan overvåge den forreste katalysator alene eller sammen med de(n) efterfølgende 
katalysator(er). Hver enkelt overvåget katalysator eller katalysatorkombination skal 
anses for at fungere utilfredsstillende, når emissionen er større end grænseværdien 
for HC i tabellen i punkt 3.3.2. 
 
3.3.3.2.  fejltænding i den del af motorens arbejdsområde, der begrænses af følgende linjer: 
 
a) en største hastighed på 4 500 min-1, dog højst 1 000 min-1 over den største 
motorhastighed i type I-prøvecyklussen 
 
b) den linje, der afgrænser området med positivt drejningsmoment (dvs. 
motorbelastning med transmissionen i neutralstilling) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/475
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 243 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
c) en linje, der forbinder følgende driftspunkter: linjen med positivt 
drejningsmoment ved 3 000 min-1 og et punkt på den i litra a) ovenfor 
definerede maksimalhastighedslinje, hvor motorens manifoldvakuum er 
13,33 kPa lavere end på linjen med positivt drejningsmoment 
 
3.3.3.3. forringelse af lambda-sonden 
 
3.3.3.4. hvis de er aktiveret ved den form for brændstof, der er i brug, andre 
emissionsbegrænsende komponenter eller systemer eller de af drivaggregatets 
emissionsrelaterede komponenter eller systemer, som er tilsluttet en computer, 
som, hvis den svigter, kan give anledning til, at emissionerne fra udstødningen 
overstiger de i punkt 3.3.2 fastlagte grænser 
 
3.3.3.5.  eventuelle andre af drivaggregatets emissionsrelaterede komponenter, som er 
tilsluttet en computer, herunder sensorer, der er relevante for, at 
overvågningsfunktioner kan udføres, skal overvåges for gennemgang i 
strømkredsene, medmindre de overvåges på anden måde 
 
3.3.3.6.  den elektroniske kontrol af fordampningskontrolsystemets rensning skal som 
minimum overvåges for strømgennemgang. 
 
3.3.4. Krav til overvågning af køretøjer med kompressionstænding 
 
For at opfylde kravene i punkt 3.3.2 skal egendiagnosesystemet overvåge: 
 
3.3.4.1. nedsat katalysatorfunktion, hvis en sådan forefindes 
 
3.3.4.2. partikelfilterets effektivitet og uskadthed, hvis et sådant forefindes 
 
3.3.4.3. brændstofindsprøjtningssystemets elektroniske aktuator(er) for brændstofmængde 
og indsprøjtningstidspunkt overvåges for gennemgang i strømkredse og totalt svigt 
 
3.3.4.4. andre komponenter eller systemer til emissionsbegrænsning eller de af 
drivaggregatets emissionsrelaterede komponenter eller systemer, som er tilsluttet 
en computer, som, hvis den svigter, kan give anledning til, at emissionerne fra 
udstødningen overstiger de grænser, der er fastlagt i punkt 3.3.2. Eksempler på 
sådanne systemer eller komponenter er dem, der overvåger og styrer 
luftmassestrøm, luftvolumenhastighed (og -temperatur), ladetryk og 
indsugningsmanifoldtryk (samt relevante følere, der gør disse funktioner mulige) 
 
3.3.4.5. eventuelle andre af drivaggregatets emissionsrelaterede komponenter, som er 
tilsluttet en computer, skal overvåges for gennemgang i strømkredsene, medmindre 
de overvåges på anden måde. 
 L 375/476 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 244 Bilag 8  
3.3.5. Fabrikanten kan over for de godkendende myndigheder godtgøre, at bestemte 
komponenter eller systemer ikke behøver at blive overvåget, såfremt fuldstændigt 
svigt eller fjernelse af de pågældende komponenter ikke medfører overskridelse af 
de emissionsgrænser, der er fastlagt i punkt 3.3.2. 
 
3.4.  Ved hver start af motoren skal en række kontroller indledes og gennemføres mindst 
én gang, forudsat at kontrolbetingelserne er opfyldt. Prøvningsbetingelserne vælges 
således, at de alle indtræder under normal kørsel svarende til type I-prøve. 
 
3.5. Aktivering af fejlindikator (MI) 
 
3.5.1. Egendiagnosesystemet skal være forsynet med en fejlindikator, der let kan 
iagttages af føreren af køretøjet. Indikatoren må ikke anvendes til andre formål, 
bortset fra at vise føreren nødstart- og nøddrift-procedurer.Den skal være synlig 
under alle rimelige belysningsforhold. Indikatoren skal ved aktivering fremvise et 
symbol, der er i overensstemmelse med ISO 2575 (1).  Køretøjet må ikke 
være udstyret med flere end én universalfejlindikator til forureningsrelaterede fejl. 
Separate kontrollamper til bestemte formål (f.eks. bremsesystem, sikkerhedsseler, 
olietryk mv.) er tilladt. Rød farve må ikke anvendes til fejlindikatoren. 
 
3.5.2. Når der kræves mere end to konditioneringscyklusser til aktivering af 
fejlindikatoren, skal fabrikanten forelægge data og/eller en teknisk vurdering, der 
tilfredsstillende godtgør, at overvågningssystemet lige så effektivt og betids er i 
stand til at detektere forringelse af komponenterne. Det kan ikke godkendes, at der 
gennemsnitligt kræves over ti kørecyklusser til aktivering af fejlindikatoren. 
Fejlindikatoren skal ligeledes aktiveres, når som helst motorstyringssystemet 
skifter til fast programmeret standardindstilling, hvis de i punkt 3.3.2 anførte 
emissionsgrænser derved overskrides eller egendiagnosesystemet er ude af stand til 
at opfylde de grundlæggende overvågningskrav i punkt 3.3.3 eller punkt 3.3.4 i 
dette bilag. Fejlindikatoren skal på en bestemt måde, f.eks. med blinkende lys, 
tydeligt advare i ethvert tidsrum, hvorunder motoren fejltænder i et omfang, der må 
forventes at medføre beskadigelse af katalysatoren, som angivet af fabrikanten. 
Fejlindikatoren skal ligeledes aktiveres, når motorens tænding er tilsluttet, før 
motoren startes eller tørnes, og skal slukke efter start af motoren, hvis der ikke 
forinden er detekteret nogen funktionsfejl. 
 
3.6. Egendiagnosesystemet skal registrere kode(r), der angiver 
emissionsbegrænsningssystemets status. Der skal anvendes separate statuskoder, 
som angiver, hvilke forureningsbegrænsningssystemer der fungerer korrekt, og 
hvilke der kræver, at køretøjet kører yderligere, for at de kan færdigevalueres. 
 Hvis fejlindikatoren (MI) ak tiveres som følge af forrin gelse, funktionsfejl eller 
permanent fast forprogrammeret standardindstilling, skal der lagres en fejlkode, der 
angiver fejlfunktionens type Der skal også lagres en fejlkode i de tilfælde, der 
henvises til i punkt 3.3.3.5 og 3.3.4.5 i dette bilag. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/477
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 245 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
3.6.1. Den strækning, der er tilbagelagt af køretøjet med fejlindikatoren aktiveret, skal til 
enhver tid være tilgængelig gennem den serielle port på standardstikket. 2/ 
 
3.6.2. For køretøjer med kompressionstænding behøver fejltændende cylindre ikke være 
entydigt identificeret, hvis der lagres en bestemt fejlkode for fejltænding på én eller 
flere cylindre. 
 
3.7.  Slukning af fejlindikatoren 
 
3.7.1. Hvis fejltænding af et omfang, der kan forventes at forårsage skade på 
katalysatoren (som angivet af fabrikanten) ikke længere forekommer, eller hvis 
motoren bringes til at køre med en sådan ændret hastighed og belastning, at 
fejltændingen ikke beskadiger katalysatoren, kan fejlindikatoren stilles tilbage til 
den stilling, den var i under den første kørecyklus, hvor fejltændingen blev 
konstateret, og dernæst til normal aktiv stilling i de efterfølgende kørecyklusser. 
Hvis fejlindikatoren stilles tilbage til den foregående stilling, kan de tilhørende 
fejlkoder og lagrede "fryseramme"-omstændigheder slettes. 
 
3.7.2. For alle øvrige fejl kan fejlindikatoren deaktiveres efter tre på hinanden følgende 
kørecyklusser, under hvilke det overvågningssystem, der er ansvarligt for 
aktivering af fejlindikatoren, ophører med at detektere den pågældende 
funktionsfejl, forudsat der ikke er konstateret nogen anden funktionsfejl, der 
uafhængigt vil aktivere fejlindikatoren. 
 
3.8.  Sletning af fejlkoden 
 
3.8.1. Egendiagnosesystemet kan slette fejlkode, tilbagelagt strækning og 
fryserammedata, hvis samme fejl ikke registreres igen i løbet af mindst 40 
motoropvarmningsperioder. 
 
3.9. Gasdrevne køretøjer med to typer brændstof 
 3.9.1. For så vidt angår gasdrevne køretøjer med to typer brændstof gælder det, at:  
– aktivering af fejlindikator (se punkt 3.5 i dette bilag) – lagring af fejlkode (se punkt 3.6 i dette bilag) – slukning af fejlindikatoren (se punkt 3.7 i dette bilag) – sletning af fejlkoden (se punkt 3.8 i dette bilag)  
                                                
 
2/ Dette krav gælder kun fra den 1. januar 2003 for nye køretøjstyper med et elektronisk 
hastighedsinput til motorstyringen.  Det skal gælde for alle køretøjer, som tages i brug fra den 1. januar 2005. L 375/478 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 246 Bilag 8   skal ske separat for henholdsvis benzindrift og gasdrift. Når køretøjet drives af 
benzin, må resultaterne af ingen af de ovenstående procedurer blive påvirket, når køretøjet drives af gas. Når køretøjet drives af gas, må resultaterne af ingen af de ovenstående procedurer blive påvirket, når køretøjet drives af benzin. 
 
4. KRAV VED TYPEGODKENDELSE AF EGENDIAGNOSESYSTEMER 
 
4.1. En fabrikant kan anmode myndigheden om at typegodkende et 
egendiagnosesystem, selv om det rummer en eller flere ufuldstændigheder, således 
at de specifikke krav i dette bilag ikke er opfyldt i fuldt omfang. 
 
4.2. Ved behandlingen af anmodningen tager myndigheden stilling til, om det ikke er 
muligt eller ikke er rimeligt at opfylde kravene i dette bilag. 
 
Myndigheden skal bl.a. tage udgangspunkt i nærmere oplysninger fra fabrikanten 
om teknisk gennemførlighed, indførelsestid og produktionscyklusser, herunder ind- 
og udfasning af motorer og køretøjskonstruktioner og planlagte opgraderinger af 
computere, samt hvor effektivt det færdige egendiagnosesystem vil være til at 
opfylde regulativets krav, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at 
opfylde regulativets krav. 
 
4.2.1. Myndighederne kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt 
system, hvori en påbudt fejlovervågning mangler helt. 
 
4.2.2. Myndighederne kan ikke acceptere en ufuldstændighedsanmodning, som ikke 
overholder grænseværdierne for egendiagnosesystemet i punkt 3.3.2. 
 
4.3. En opstilling af ufuldstændighederne i rækkefølge skal begynde med 
ufuldstændigheder vedrørende punkt 3.3.3.1, 3.3.3.2 og 3.3.3.3 i dette bilag for 
motorer med styret tænding og vedrørende punkt 3.3.4.1, 3.3.4.2 og 3.3.4.3 i dette 
bilag for motorer med kompressionstænding. 
 
4.4. Hverken inden eller på tidspunktet for typegodkendelse kan der tillades 
ufuldstændighed i forhold til kravene i punkt 6.5 i tillæg 1, i dette bilag, bortset fra 
punkt 6.5.3.4. Dette punkt finder ikke anvendelse på gasdrevne køretøjer med to 
typer brændstof. 
 
4.5. Gasdrevne køretøjer med to typer brændstof  4.5.1. Uanset kravene i punkt 3.9.1, og hvis fabrikanten anmoder herom, skal den 
administrative myndighed acceptere følgende mangler, som om de opfylder kravene i dette bilag, for så vidt angår typegodkendelse af gasdrevne køretøjer med to typer brændstof: 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/479
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 247 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
-  sletning af fejlkoder, tilbagelagt strækning og "fryseramme"-information efter 
at motoren har gennemført 40 opvarmningscyklusser, uanset hvilket brændstof, der anvendes på det pågældende tidspunkt 
-  aktivering af fejlindikatoren for begge typer brændstof (benzin og gas) efter 
detektering af fejl for én af brændstoftyperne 
-  deaktivering af fejlindikatoren efter tre på hinanden følgende kørecyklusser 
uden fejl, uanset hvilket brændstof, der anvendes på det pågældende tidspunkt 
-  anvendelse af to status-koder, én for hver type brændstof. 
 
 Fabrikanten kan anmode om yderligere løsningsmuligheder, som den 
administrative myndighed selv afgør, om den vil indrømme. 
 4.5.2. Uanset kravene i punkt 6.6 i dette bilags tillæg I, og hvis fabrikanten anmoder 
herom, skal den typegodkendende myndighed acceptere følgende mangler, som om de opfylder kravene i dette bilag, for så vidt angår vurdering og transmission af diagnosesignaler: 
 
–  transmission af diagnosesignaler for det brændstof, der på det pågældende 
tidspunkt er i brug, på én enkelt kildeadresse 
–  vurdering af ét sæt diagnosesignaler for begge typer brændstof (svarende til 
vurderingen af gasdrevne køretøjer med kun én form for brændstof, og uafhængigt af, hvilken type brændstof der anvendes på det pågældende tidspunkt) 
–  valg af et sæt diagnosesignaler (for en af de to typer brændstof) via 
brændstofvælgerens indstilling. 
–  vurdering og transmission af ét sæt diagnosesignaler for begge typer 
brændstof i benzincomputeren, uanset hvilket brændstof der er i brug. Gastilførselssystemets computer skal vurdere og transmittere diagnosesignaler vedrørende gassystemet og opbevare data for status. 
 
 Fabrikanten kan anmode om yderligere løsningsmuligheder, som den 
typegodkendende myndighed selv afgør, om den vil indrømme. 
 
4.6. Ufuldstændighedens varighed  4.6.1. En ufuldstændighed kan bestå i endnu to år efter typegodkendelse af køretøjstypen, 
medmindre det på overbevisende måde godtgøres, at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige fysiske ændringer af køretøjet og dertil en indførelsestid på mere end to år. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i op til tre år. 
 4.6.1.1. For så vidt angår gasdrevne køretøjer med to typer brændstof må en 
ufuldstændighed, der er blevet tilladt i overensstemmelse med punkt 4.5, bestå i endnu tre år efter typegodkendelse af køretøjstypen, medmindre det på L 375/480 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 248 Bilag 8  
overbevisende måde godtgøres, at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige fysiske ændringer af køretøjet og dertil en indførelsestid på mere end tre år. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i op til fire år. 
 
4.6.2. En fabrikant kan anmode om, at den administrative myndighed accepterer en 
ufuldstændighed med tilbagevirkende kraft, hvis ufuldstændigheden opdages efter 
den oprindelige typegodkendelse. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i to år 
efter, at der er sendt meddelelse til den administrative myndighed, medmindre det 
på overbevisende måde godtgøres, at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve 
betydelige fysiske ændringer af køretøjet og dertil en indførelsestid på mere end to 
år. I så fald kan ufuldstændigheden bestå i op til tre år. 
 
4.7. Myndigheden underretter alle de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender 
dette regulativ, om dens beslutning om imødekommelse af en 
ufuldstændighedsanmodning. 
 
5. ADGANG TIL EGENDIAGNOSE-OPLYSNINGER 
 5.1. Ansøgning om typegodkendelse eller ændring af typegodkendelse skal ledsages af 
de relevante oplysninger om køretøjets egendiagnosesystem. Disse relevante oplysninger skal gøre det muligt for fabrikanter af udskiftnings- og eftermonteringsdele at producere dele, som er kompatible med køretøjets egendiagnosesystem med henblik på fejlfri funktion, således at køretøjets bruger sikres mod svigt. Tilsvarende skal sådanne relevante oplysninger gøre det muligt for fabrikanter af diagnoseværktøj og prøveudstyr at fremstille værktøj og udstyr, som giver effektiv og nøjagtig fejlfinding på køretøjets egendiagnosesystem. 
 5.2. På anmodning skal de administrative myndigheder uden forskelsbehandling stille 
tillæg 1 til bilag 2 med de relevante oplysninger om egendiagnosesystemet til rådighed for enhver interesseret fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr. 
 5.2.1. Hvis en administrativ myndighed fra en fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj 
eller prøveudstyr modtager en anmodning om oplysninger vedrørende egendiagnosesystemet på et køretøj, som er typegodkendt efter en tidligere version af regulativet,
 
 
– skal den administrative myndighed inden 30 dage anmode fabrikanten af det 
pågældende køretøj om at stille de oplysninger til rådighed, som kræves i punkt 4.2.11.2.7.6 i bilag 1.
 Kravet i andet afsnit af punkt 4.2.11.2.7.6 finder 
ikke anvendelse 
 
– skal fabrikanten senest to måneder efter anmodningen indsende disse oplysninger til den administrative myndighed
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/481
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 249 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
– skal den administrative myndighed overgive disse oplysninger til de 
kontraherende parters administrative myndigheder, og den myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, skal vedlægge disse oplysninger til bilag 1 i typegodkendelsesoplysningerne for køretøjet.
 
 
Dette krav ugyldiggør ikke eventuelle godkendelser, som tidligere er meddelt i henhold til regulativ nr. 83, og er ikke til hinder for, at sådanne godkendelser udvides efter bestemmelserne i det regulativ, som de oprindeligt er udstedt i henhold til.
  
 5.2.2. Anmodning om oplysninger kan kun omfatte udskiftnings- eller 
servicekomponenter, som er underkastet FN/ECE-typegodkendelse, eller komponenter, som indgår i et system, der er underkastet FN/ECE-typegodkendelse. 
 
5.2.3. Anmodningen om oplysninger skal angive den nøjagtige specifikation af den 
køretøjsmodel, til hvilken oplysningerne ønskes. Den skal bekræfte, at 
oplysningerne ønskes til udvikling af udskiftnings- eller 
eftermonteringskomponenter eller af fejlfindings- eller prøveudstyr. 
 L 375/482 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 250 Bilag 8  
Bilag 11 - Tillæg 1
 
 
FUNKTIONELLE ASPEKTER VED EGENDIAGNOSESYSTEMER 
 
1. INDLEDNING 
 
I dette tillæg beskrives fremgangsmåden ved prøvning efter punkt 3 i bilag 11. I 
proceduren beskrives en metode til funktionskontrol af det i køretøjet monterede 
egendiagnosesystem ved simuleret svigt af de pågældende systemer i 
motorstyrings- eller emissionsbegrænsningssystem. Endvidere fastlægges 
procedurer til bestemmelse af holdbarheden af egendiagnosesystemer. 
 
Fabrikanten skal stille de defekte komponenter og/eller elektriske anordninger, som 
skal benyttes til simulering af fejl, til rådighed. Når sådanne defekte komponenter 
eller anordninger måles ved hjælp af type I-prøvecyklussen, må de ikke bevirke, at 
køretøjets emission overskrider grænseværdierne i punkt 3.3.2 med mere end 20 %. 
 
Når køretøjet prøves med den defekte komponent eller den defekte anordning, 
godkendes egendiagnosesystemet, hvis fejlindikatoren aktiveres. 
Egendiagnosesystemet godkendes ligeledes, hvis fejlindikatoren aktiveres ved 
lavere værdier end egendiagnosesystemets tærskelværdier. 
 
2. BESKRIVELSE AF PRØVNINGEN 
 
2.1.  Prøvning af egendiagnosesystemer finder sted i følgende faser: 
 
2.1.1. der simuleres funktionsfejl af en komponent i motorstyrings- eller 
emissionsbegrænsningssystem 
 
2.1.2. køretøjet konditioneres med en simuleret funktionsfejl gennem den konditionering, 
der er omhandlet i punkt 6.2.1 eller 6.2.2 
 
2.1.3. køretøjet gennemkører en type I-prøvecyklus med en simuleret funktionsfejl, 
medens dets emissioner måles 
 
2.1.4. det bestemmes, om egendiagnosesystemet reagerer på den simulerede funktionsfejl 
og angiver denne over for føreren på passende måde. 
 
2.2. Alternativt kan en eller flere komponenter på fabrikantens anmodning og med den 
godkendende myndigheds samtykke simuleres elektronisk i overensstemmelse med 
kravene i punkt 6 nedenfor. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/483
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 251 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
2.3. Fabrikanten kan anmode om, at overvågning finder sted uden for type I-
prøvecyklussen, hvis det over for myndigheden godtgøres, at overvågning under 
betingelser svarende til type I-prøvecyklussen ville medføre restriktive 
overvågningsbetingelser under køretøjets drift. 
 
3. PRØVEKØRETØJ OG -BRÆNDSTOF 
 
3.1. Køretøj 
 
Prøvekøretøjet skal opfylde forskrifterne i bilag 4, punkt 3.1. 
 
3.2. Brændstof 
  Til prøvning anvendes det passende referencebrændstof, som beskrevet i bilag 10 
for benzins og diesels vedkommende og i bilag 10a for LPG- og NG-brændstoffer. Brændstoftypen for hver form for svigt, som der skal prøves for (beskrevet i punkt 6.3 i dette bilag), kan vælges af den administrative myndighed blandt de referencebrændstoffer, der er beskrevet i bilag 10a, hvis der er tale om prøvning af gasdrevne køretøjer med én type brændstof, og blandt de referencebrændstoffer, der er beskrevet i bilag 10 eller 10a, hvis der er tale om prøvning af gasdrevne køretøjer med to typer brændstof. Den valgte type brændstof må ikke ændres i nogen af prøvningsfaserne (beskrevet i punkt 2.1 til 2.3 i dette tillæg). Hvis der anvendes LPG eller NG som brændstof, er det tilladt at motoren starter med benzin for derefter at skifte over til LPG eller NG efter et forud fastsat tidsrum, som styres automatisk og ikke kan styres af føreren. 
 
4. PRØVETEMPERATUR OG -TRYK 
 
4.1. Prøvetemperatur og -tryk skal opfylde kravene i type I-prøven som beskrevet i 
bilag 4. 
 
5. PRØVNINGSUDSTYR 
 
5.1. Chassisdynamometer 
 
Chassisdynamometeret skal opfylde kravene i bilag 4. 
 
6. PRØVNING AF EGENDIAGNOSESYSTEMET 
 
6.1. Kørecyklussen på chassisdynamometeret skal opfylde kravene i bilag 4. 
 
6.2. Konditionering af køretøjet 
 L 375/484 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 252 Bilag 8  
6.2.1. Afhængig af motortype og efter indførelse af en af de i punkt 6.3 angivne former 
for svigt konditioneres køretøjet ved gennemførelse af mindst to på hinanden 
følgende type I-prøver (del 1 og 2). For køretøjer med kompressionstænding 
tillades yderligere konditionering ved to del 2-cyklusser. 
 
6.2.2. Hvis fabrikanten anmoder om det, kan der anvendes alternative 
konditioneringsmetoder. 
 
6.3. Former for svigt, som skal afprøves 
 
6.3.1. Køretøjer med styret tænding 
 
6.3.1.1. Udskiftning af katalysatoren med en forringet eller defekt katalysator eller 
elektronisk simulering af sådant svigt. 
 
6.3.1.2. Fejltænding svarende til de i punkt 3.3.3.2 i bilag 11 angivne 
fejltændingsomstændigheder. 
 
6.3.1.3. Udskiftning af lambda-sonden med en forringet lambda-sonde eller elektronisk 
simulering af sådant svigt. 
 
6.3.1.4. Elektrisk afbrydelse af enhver anden emissionsrelateret komponent, der er tilsluttet 
en computer, som styrer drivaggregatet (hvis komponenten er aktiveret ved den 
valgte type brændstof). 
 
6.3.1.5. Elektrisk afbrydelse af rensningsanordningen for den elektroniske 
fordampningskontrolanordning (hvis en sådan forefindes og er aktiveret ved den 
valgte type brændstof). Type I-prøven skal ikke gennemføres for denne specifikke 
form for svigt. 
 
6.3.2. Køretøjer med kompressionstænding 
 
6.3.2.1. Udskiftning af katalysatoren (hvis en sådan forefindes) med en forringet eller 
defekt katalysator, eller elektronisk simulering af sådant svigt. 
 
6.3.2.2. Fuldstændig fjernelse af partikelfilteret (hvis et sådant forefindes), eller hvis 
følerne indgår som en del af filteret, et defekt filteraggregat. 
 
6.3.2.3. Elektrisk afbrydelse af en eventuel elektronisk aktuator for brændstofmængde og 
indsprøjtningstidspunkt. 
 
6.3.2.4. Elektrisk afbrydelse af en vilkårlig anden emissionsrelateret komponent, der er 
tilsluttet en computer, som styrer drivaggregatet. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/485
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 253 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
6.3.2.5. Til opfyldelse af forskrifterne i punkt 6.3.2.3 og 6.3.2.4 skal fabrikanten med den 
godkendende myndigheds samtykke træffe passende forholdsregler til godtgørelse 
af, at egendiagnosesystemet angiver en fejl, når afbrydelse finder sted. 
 
6.4. Prøvning af egendiagnosesystemet 
 
6.4.1. Køretøjer med styret tænding 
 
6.4.1.1. Når køretøjet er konditioneret som angivet i punkt 6.2, gennemfører prøvekøretøjet 
en type I-prøve (del 1 og 2). 
 
Før denne prøve er afsluttet, skal hver af de betingelser, der er angivet i punkt 
6.4.1.2 til 6.4.1.5, bevirke, at fejlindikatoren aktiveres. Den tekniske tjeneste kan i 
stedet for de nævnte betingelser benytte andre betingelser, der er i 
overensstemmelse med punkt 6.4.1.6. Ved typegodkendelse må det samlede antal 
simulerede fejl dog ikke overstige fire (4). 
 
6.4.1.2. Udskiftning af katalysatoren med en forringet eller defekt katalysator eller 
elektronisk simulering af en forringet eller defekt katalysator, der medfører 
overskridelse af de i punkt 3.3.2 i bilag 11 angivne grænser for HC-emission. 
 
6.4.1.3. Fejltænding, der kunstigt fremkaldes i overensstemmelse med de betingelser for 
overvågning af fejltænding, der er angivet i punkt 3.3.3.2 i bilag 11 og medfører 
overskridelse af en vilkårlig af grænserne i punkt 3.3.2 i bilag 11. 
 
6.4.1.4. Udskiftning af en lambda-sonde med en forringet eller defekt lambda-sonde eller 
elektronisk simulering af en forringet eller defekt lambda-sonde, der medfører, at 
emissionen overskrider en vilkårlig af grænserne i punkt 3.3.2 i bilag 11. 
 
6.4.1.5. Elektrisk afbrydelse af rensningsanordningen for den elektroniske 
fordampningskontrolanordning (hvis en sådan forefindes og er aktiveret ved den 
valgte type brændstof.) 
 
6.4.1.6. Elektrisk afbrydelse af enhver anden af drivaggregatets emissionsrelaterede 
komponenter, der er forbundet med en computer, med det resultat at emissionen 
overskrider en vilkårlig af grænserne i punkt 3.3.2 i dette bilag (hvis den er 
aktiveret for den valgte type brændstof). 
 
6.4.2. Køretøjer med kompressionsstænding 
 
6.4.2.1. Når køretøjet er konditioneret som angivet i punkt 6.2, gennemfører prøvekøretøjet 
en type I-prøve (del 1 og 2). 
 L 375/486 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 254 Bilag 8  
Før denne prøve er afsluttet, skal hver af de betingelser, der er angivet i punkt 
6.4.2.2 til 6.4.2.5, bevirke, at fejlindikatoren aktiveres. Den tekniske tjeneste kan i 
stedet for de nævnte betingelser benytte andre betingelser, der er i 
overensstemmelse med punkt 6.4.2.5. Ved typegodkendelse må det samlede antal 
simulerede fejl dog ikke overstige fire. 
 
6.4.2.2. Udskiftning af katalysatoren (hvis en sådan forefindes) med en forringet eller 
defekt katalysator eller elektronisk simulering af en forringet eller defekt 
katalysator, der medfører overskridelse af de i punkt 3.3.2 i bilag 11 angivne 
emissionsgrænser. 
 
6.4.2.3. Fuldstændig fjernelse af partikelfilteret (hvis et sådant forefindes), eller udskiftning 
af dette med et defekt partikelfilter, der opfylder kravene i punkt 6.3.2.2 ovenfor, 
således at emissionerne overskrider grænserne i punkt 3.3.2 i bilag 11. 
 
6.4.2.4. Med henvisning til punkt 6.3.2.5, afbrydelse af en eventuel elektronisk aktuator for 
brændstoftilførsel og indsprøjtningstidspunkt, der medfører overskridelse af en af 
grænserne i punkt 3.3.2 i bilag 11. 
 
6.4.2.5. Med henvisning til punkt 6.3.2.5, afbrydelse af enhver anden af drivaggregatets 
emissionsrelaterede dele, som er forbundet med en computer, således at dette 
medfører overskridelse af en af emissionsgrænserne i punkt 3.3.2 i bilag 11. 
 
6.5. Egendiagnosesignaler 
 
6.5.1.1. Ved første konstatering af en funktionsfejl i en komponent eller et system skal der i 
computerens hukommelse lagres en "fryseramme" med 
motordriftsomstændighederne på dette tidspunkt. I tilfælde af efterfølgende 
funktionsfejl i brændstofsystemet eller fejltænding skal eventuelle tidligere lagrede 
fryserammer erstattes af de pågældende omstændigheder for funktionsfejl i 
brændstofsystem eller fejltænding (den først indtrædende heraf). De lagrede 
motordriftsdata skal, uden nødvendigvis at være begrænset dertil, omfatte den 
beregnede belastning, motorhastighed, brændstofafstemning (hvis sådan 
foreligger), brændstoftryk (hvis dette foreligger), kørehastighed (hvis denne 
foreligger), kølemiddeltemperatur, tryk i indsugningsmanifold (hvis dette 
foreligger), drift med lukket eller åben sløjfe (hvis sådan foreligger), samt den 
fejlkode, der gav anledning til lagring af de pågældende data. Fabrikanten skal til 
fastfrysning af data vælge det mest hensigtsmæssige sæt betingelser, der letter 
effektiv udbedring. Der kræves kun én ramme med datasæt. Fabrikanten kan vælge 
at lagre ekstra fryserammer, forudsat at i det mindste den krævede ramme kan 
aflæses ved hjælp af en generisk scanner, der opfylder kravene i punkt 6.5.3.2 og 
6.5.3.3. Hvis den fejlkode, der gav anledning til lagring af driftsbetingelserne, 
slettes i henhold til punkt 3.7 i bilag 11, kan de lagrede motordriftsdata ligeledes 
slettes. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/487
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 255 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
6.5.1.2. Ud over de krævede fastfrosne data skal følgende signaler, hvis de foreligger, på 
forlangende stilles til rådighed via den serielle port på standarddatastikket, hvis 
disse oplysninger foreligger på køretøjets computer eller kan fastlægges ved hjælp 
af oplysninger, der er tilgængelige for køretøjets computer: egendiagnose-fejlkoder, 
motorens kølemiddeltemperatur, brændstofreguleringssystemets status (lukket 
sløjfe, åben sløjfe, andet), brændstofafstemning, tændingsforstilling, 
indsugningslufttemperatur, manifoldlufttryk, lufttilførselshastighed, 
motorhastighed, størrelse af signal fra gasspjældspositionsføler, status af 
sekundærluft (opstrøms, nedstrøms eller atmosfærisk), beregnet belastning, 
kørehastighed og brændstoftryk. 
 
Signalerne skal foreligge i standardenheder, baseret på specifikationerne i punkt 
6.5.3. Faktiske signaler skal tydeligt kunne skelnes fra faste standardværdier 
(nødprogramsignaler). 
 
6.5.1.3. For alle emissionsbegrænsningssystemer, som underkastes særlige prøver til 
vurdering af egendiagnosesystemet (katalysator, lambda-sonde mv.), bortset fra 
detektion af fejltænding, skal resultaterne af den seneste egendiagnose af køretøjet 
og de grænser, mod hvilke systemet prøves, stilles til rådighed gennem den serielle 
port på det standardiserede datastik i overensstemmelse med specifikationerne i 
punkt 6.5.3. For de ovenfor nævnte overvågede komponenter og systemer skal 
gennem datastikket foreligge angivelse af, om disse har holdt de seneste prøver 
 
6.5.1.4. De egendiagnosekrav, efter hvilke køretøjets typeattest er udfærdiget (dvs. bilag 11 
eller de alternative krav i punkt 5), og de vigtigste emissionsbegrænsningssystemer, 
der overvåges af egendiagnosesystemet i henhold til punkt 6.5.3.3, skal være til 
rådighed gennem den serielle port på standarddatastikket som angivet i 
specifikationerne i punkt 6.5.3 i dette tillæg. 
 
6.5.1.5. Fra 1. januar 2003 for nye køretøjstyper og fra 1. januar 2005 for alle køretøjstyper, 
der tages i brug, skal softwarekalibreringsidentifikationsnummeret stilles til 
rådighed via den serielle port på standarddatastikket. 
Softwarekalibreringsidentifikationsnummeret skal foreligge i et standardiseret 
format. 
 
6.5.2.  Det kræves ikke, at emissionsbegrænsningssystemet vurderer komponenter ved 
tilstedeværelse af funktionsfejl, hvis sådan vurdering medfører risiko for 
sikkerheden eller svigt af komponenter. 
 
6.5.3. Diagnosesystemet for emissionsbegrænsningssystemet skal give standardiseret og 
ubegrænset adgang og skal være i overensstemmelse med følgende ISO-standarder 
og/eller SAE-specifikationer. 
 L 375/488 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 256 Bilag 8  6.5.3.1. Med de angivne begrænsninger finder en af følgende standarder anvendelse på 
forbindelsen til ekstern kommunikation fra køretøjet: 
  ISO 9141- 2 1994 (ændret 1996) "Road Vehicles — Diagnostic Systems — Part 2: 
CARB requirements for the interchange of digital information" 
  SAE J1850: March 1998 "Class B Data Communication Network Interface". Til 
emissionsrelaterede meddelelser skal anvendes den cykliske redundanskontrol og tre-byte header, og der må ikke bruges inter-byte separation eller kontrolsummer 
  ISO 14230 — Part 4 "Road Vehicles — Keyword protocol 2000 for diagnostic 
systems — Part 4: Requirements for emission-related systems" 
  ISO DIS 15765-4 "Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network 
(CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems", dateret 1. november 2001. 
 6.5.3.2. Det prøvnings og diagnosticeringsudstyr, der er nødvendigt til kommunikation med 
egendiagnosesystemet, skal mindst opfylde funktionsspecifikationen i ISO DIS 15031-4 "Road vehicles — Communication between vehicle and external test 
equipment for emission-related diagnostics — Part 4: External test equipment", 
dateret 1. november 2001. 
 6.5.3.3. Grundlæggende diagnosticeringsdata (som angivet i punkt 6.5.1) og oplysninger 
om tovejskontrol skal foreligge i det format og de enheder, der er beskrevet i ISO DIS 15031-5 "Road vehicles — Communication between vehicle and external test equipment for emission-related diagnostics — Part 5: Emission-related diagnostic services", dateret 1. november 2001, og skal være tilgængelige ved brug af diagnosticeringsudstyr, der opfylder kravene i ISO DIS 15031-4. 
  Fabrikanten oplyser et nationalt standardiseringsorgan om de nærmere detaljer i 
forbindelse med emissions-relaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id for OBD-monitor, prøvnings Id'er, der ikke er specificeret i ISO DIS 15031, men er relateret til dette regulativ. 
 6.5.3.4. Når der registreres en fejl, skal fabrikanten identificere fejlen med den mest 
hensigtsmæssige fejlkode, der er forenelig med koderne i afdeling 6.3 i ISO 15031-6 "Road vehicles — Communication between vehicle and external test equipment for emission-related diagnostics — Part 6: Diagnostic trouble code definitions", med relation til "emission related trouble codes". Er dette ikke muligt, skal fabrikanten benytte fejlkoderne (diagnostic trouble codes) i afdeling 5.3 og 5.6 i ISO DIS 15031-6. Fejlkoderne skal være fuldt tilgængelige ved brug af standardiseret diagnosticeringsudstyr, som opfylder forskrifterne i punkt 6.5.3.2 i dette bilag. 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/489
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 257 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
 Fabrikanten oplyser et nationalt standardiseringsorgan om de nærmere detaljer i 
forbindelse med emissions-relaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id'er for OBD-monitor, prøvnings Id'er, der ikke er specificeret i ISO DIS 15031, men er relateret til dette regulativ. 
 6.5.3.5. Grænsefladen mellem køretøj og diagnosetester skal være standardiseret og opfylde 
alle krav i ISO DIS 150313 "Road vehicles — Communication between vehicle and external test equipment for emission-related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specifcation and use", dateret 1. november 2001. Ved monteringen skal anvendes en placering, der kan godkendes af den administrative myndighed og er let tilgængelig for servicepersonale, men beskytter mod indgreb fra ikke-professionelle. 
 6.6. Særlige krav til transmissionen af diagnosesignaler fra gasdrevne køretøjer med to 
typer brændstof. 
 6.6.1.  For så vidt angår gasdrevne køretøjer med to typer brændstof, hvor 
diagnosesignalerne for de forskellige brændstofsystemer lagres i samme computer, skal diagnosesignalerne for benzindrift og for gasdrift vurderes og 
transmitteres uafhængigt af hinanden. 
 
6.6.2.  For så vidt angår gasdrevne køretøjer med to typer brændstof, hvor de 
specifikke signaler for de forskellige brændstofsystemer lagres i forskellige computere, skal diagnosesignalerne for henholdsvis benzindrift og gasdrift vurderes og transmitteres fra computeren for det pågældende brændstof. 
 6.6.3.  Hvis diagnoseværktøjet anmoder derom, skal diagnosesignalerne fra 
køretøjet, når der drives af benzin, transmitteres på én kildeadresse, og når det drives af gas, på en anden kildeadresse. Anvendelsen af kildeadresser er beskrevet i ISO DIS 15031-5 "Road vehicles — Communication between vehicles and external test equipment for emissions-related diagnostics — Part 5: Emissions-related diagnostic services" af 1. november 2001. 
  L 375/490 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 258 Bilag 8   
Bilag 11 - Tillæg 2
 
 
VÆSENTLIGE KARAKTERISTIKA FOR KØRETØJSFAMILIEN 
 
1. PARAMETRE, DER BESTEMMER EGENDIAGNOSEFAMILIEN 
 
Egendiagnosefamilien kan bestemmes ud fra grundlæggende 
konstruktionsparametre, der skal være fælles for køretøjer i familien. I visse 
tilfælde kan parametrene gribe ind i hinanden. Dette må også tages i betragtning for 
at sikre, at kun køretøjer med ensartede egenskaber hvad angår emission fra 
udstødningen medtages i en egendiagnosefamilie. 
 
2. Med henblik herpå anses de køretøjstyper, hvis parametre er beskrevet nedenfor, 
for at tilhøre samme kombination af motoremissionsbegrænsning-
egendiagnosesystem. 
 
Motor: 
 
a) forbrændingsproces (henholdsvis styret tænding, kompressionstænding, 
totakts, firtakts) 
 
b) brændstoftilførsel (henholdsvis karburator eller brændstofindsprøjtning). 
 
Emissionsbegrænsningssystem: 
 
a) katalysatortype (oxiderende, 3-vejs, opvarmet, andet) 
 
b) partikelfiltertype 
 
c) sekundær lufttilførsel (med eller uden) 
 
d) udstødningsrecirkulation (med eller uden). 
 
Egendiagnosesystemets komponenter og virkemåde: 
 
de metoder, som anvendes til overvågning af funktioner ved hjælp af 
egendiagnosesystemet, til at detektere fejl og angive fejl over for føreren af 
køretøjet. 
 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/491
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 259 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 12
 
 
MEDDELELSE AF ECE-TYPEGODKENDELSE AF KØRETØJ, 
DER ANVENDER LPG ELLER NATURGAS (NG) SOM BRÆNDSTOF 
 
1. INDLEDNING 
 
Dette bilag indeholder de særlige godkendelseskrav ved prøvning af køretøjer, som 
kører på LPG eller naturgas (NG) eller kan køre på enten blyfri benzin eller 
LPG/naturgas, for så vidt angår prøvning på LPG eller naturgas. 
 
For LPG/naturgas er der stor variation i sammensætningen af det brændstof, som 
findes på markedet, hvilket kræver, at brændstofsystemet skal kunne tilpasse 
brændstoftilførslen efter sammensætningen. For at demonstrere denne evne skal 
køretøjet afprøves i type I-prøve på to ekstreme referencebrændstoffer og 
brændstofsystemets selvtilpasningsevne godtgøres. I alle tilfælde, hvor 
brændstofsystemets selvtilpasningsevne er godtgjort for et køretøj, kan det 
pågældende køretøj anses for stamkøretøj for en familie. Køretøjer, som opfylder 
kravene til medlemmer i den pågældende familie og er monteret med samme 
brændstofsystem, behøver kun afprøves på ét brændstof. 
 
2. DEFINITIONER 
 
I dette bilag forstås ved 
 
2.1. "Stamkøretøj" : et køretøj, som er udvalgt til påvisning af brændstofsystemets 
selvtilpasningsevne, og som medlemmerne af familien sammenholdes med. I en 
familie kan der være flere end et stamkøretøj. 
 
2.2. Medlem af familien 
 
2.2.1. Et "medlem af familien" : et køretøj, der har følgende væsentlige specifikationer til 
fælles med stamkøretøjet (-køretøjerne): 
 
a) Det fremstilles af samme fabrikant. 
 
b) Det er underkastet samme emissionsgrænseværdier. 
 
c) Hvis gasbrændstofsystemet er centralt styret for hele motoren: 
 
Den attesterede effekt er mellem 0,7 og 1,15 gange stamkøretøjets. 
 L 375/492 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 260 Bilag 8  
Hvis gasbrændstofsystemet har separat brændstofdosering til hver cylinder: 
 
Den attesterede effekt pr. cylinder er mellem 0,7 og 1,15 gange 
stamkøretøjets. 
 
d) Hvis det er udstyret med katalysator, har køretøjet samme type katalysator, 
f.eks. 3-vejs, oxidations- eller de NO x-katalysator. 
 
e) Køretøjets gasbrændstofsystem (herunder trykregulatoren) er fra samme 
systemfabrikant og af samme type: indsugning, gastilførsel (single-point, 
multipoint), væsketilførsel (single-point, multipoint). 
 
f) Gasbrændstofsystemet reguleres af en elektronisk styreenhed af samme type, 
med samme tekniske specifikationer og med samme 
programmeringsprincipper og reguleringsstrategi. 
 
2.2.2. For krav c) gælder følgende: i tilfælde, hvor det demonstreres, at to gasdrevne 
køretøjer kan være af samme familie bortset fra deres attesterede effektafgivelse, 
som er henholdsvis P1 og P2 (P1 < P2), og begge afprøves som om de var 
stamkøretøjer, anses familietilhørselsforholdet for gyldigt for enhver motor med 
attesteret effekt mellem 0,7 P1 og 1,15 P2. 
 
3. MEDDELELSE AF TYPEGODKENDELSE 
 
For at typegodkendelse kan meddeles, skal følgende krav være opfyldt: 
 
3.1. Godkendelse af et stamkøretøj hvad angår udstødningsemissionerne 
 
Stamkøretøjet skal påvises at være i stand til selv at tilpasse sig til enhver 
brændstofsammensætning, som kan forekomme på markedet. For LPG forekommer 
variationer i C3/C4-sammensætningen. For naturgas er der sædvanligvis to 
brændstoftyper med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-
gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; deres Wobbe-indeks 
er meget forskellige. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. 
 
3.1.1. Stamkøretøjet (-køretøjerne) skal afprøves i type I-prøver på de to ekstreme 
referencebrændstoffer i bilag 10a. 
 
3.1.1.1. Hvis omskift mellem de to brændstoffer i praksis er lettet ved brug af en kontakt, 
må denne kontakt ikke anvendes i forbindelse med typegodkendelsen. I sådanne 
tilfælde kan den i bilag 4, punkt 5.3.1, omhandlede konditioneringscyklus udvides 
på begæring af fabrikanten og med godkendelse af den tekniske tjeneste. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/493
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 261 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
3.1.2. Køretøjet (køretøjerne) anses for overensstemmende, såfremt de(t) overholder 
emissionsgrænseværdierne på begge referencebrændstoffer. 
3.1.3. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet "r" som følger: 
  
Brændstoftype(r)   
Referencebrændstoffer   
Bestemmelse af "r"  
 
LPG og benzin 
(godkendelse B)   
Brændstof A  
 
eller kun LPG 
(godkendelse D)   
Brændstof B   
 
 
 
 
NG og benzin 
(godkendelse B)   
Brændstof G 20  
 
eller kun NG 
(godkendelse D)   
Brændstof G 25   
 
 
 
 
3.2. Godkendelse af et medlem af familien hvad angår udstødningsemissionerne: 
 
For et medlem af familien foretages en type I-prøve på det ene referencebrændstof. 
Ethvert af de to referencebrændstoffer kan anvendes. Køretøjet anses for 
overensstemmende, når følgende krav er opfyldt: 
 
3.2.1. Køretøjet er i overensstemmelse med definitionen af et familiemedlem som angivet 
i punkt 2.2 ovenfor. 
 
3.2.2. Hvis prøvebrændstoffet er referencebrændstof A for LPG eller G20 for NG, 
multipliceres emissionsresultatet med den relevante faktor "r", hvis r > 1; hvis 
r < 1, skal der ikke foretages korrektion. 
 
Hvis prøvebrændstoffet er referencebrændstof B for LPG eller G25 for NG, 
divideres emissionsresultatet med den relevante faktor "r", hvis r > 1; hvis r > 1, 
skal der ikke foretages korrektion. 
 
3.2.3. Køretøjet skal opfylde de emissionsgrænser, som gælder for den pågældende 
kategori af både målte og beregnede emissioner. 
 
3.2.4. Hvis der foretages gentagne prøvninger af samme motor, findes gennemsnittet for 
resultaterne for referencebrændstof G20, eller A, og for referencebrændstof G25, 
eller B, først; derefter beregnes faktoren "r" på grundlag af disse 
gennemsnitsresultater. L 375/494 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 262 Bilag 8  
 
4. GENERELLE BETINGELSER 
 
4.1. Prøvning af produktionens overensstemmelse kan foretages med et i handelen 
værende brændstof, hvis C3/C4-forhold ligger mellem referencebrændstoffernes 
for LPG's vedkommende, eller hvis Wobbe-indeks ligger mellem de ekstreme 
referencebrændstoffers for NG's vedkommende. I så tilfælde skal der foreligge en 
brændstofanalyse. 
 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/495
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 263 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
Bilag 13
 
 
EMISSIONSPRØVNING AF KØRETØJ MED 
PERIODISK REGENERENDE SYSTEM 
 1. INDLEDNING   Dette bilag definerer de specifikke forhold med hensyn til typegodkendelse af et 
køretøj udstyret med et periodisk regenererende system som defineret i punkt 2.20 i dette regulativ. 
 2. TYPEGODKENDELSENS OMFANG OG DÆKNINGSOMRÅDE  2.1. Køretøjsfamiliegruppe udstyret med periodisk regenererende system
 
 
Proceduren gælder for køretøjer udstyret med et periodisk regenererende system som defineret i punkt 2.20 i dette regulativ.  Til formålet med dette bilag kan der etableres familiegrupper. Følgelig skal de køretøjstyper med regenererende systemer, hvis parametre beskrevet nedenfor er identiske, eller er inden for de anførte tolerancer, anses for at høre til den samme familie med hensyn til målinger, der er specifikke for 
de definerede periodisk regenererende systemer. 
 
2.1.1. Identiske parametre er:  
Motor: 
 
a) Forbrændingsproces.     Periodisk regenereringssystem (dvs. katalysator, partikel filter):  a) Konstruktion (dvs. indeslutningstype, ædelmetaltype, substrattype, 
celledensitet) 
b) Type og arbejdsprincip c) Doserings- og additivsystem d) Volumen ± 10 % e) Placering (temperatur ± 50 °C ved 120 km/h eller 5 % forskel fra maksimal temperatur/tryk).  
2.2. Køretøjstyper med afvigende referencemasser
 
 
K i-faktorer udviklet ved proceduren i dette bilag for typegodkendelse af en 
køretøjstype med et periodisk regenererende system som defineret i punkt 2.20 i dette regulativ kan udvides til andre køretøjer i familiegruppen med en referencemasse inden L 375/496 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 264 Bilag 8  
for de næste to højere ækvivalente inertiklasser eller en hvilken som helst lavere ækvivalent inerti. 
 3. PRØVNINGSMETODE  
Køretøjet kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren. Denne omskifter tillades kun med det formål at forhindre regenerering under belastning af det regenererende system og under konditioneringscyklusserne. Den må dog ikke anvendes under målingen af emissioner i regenereringsfasen; snarere skal emissionsprøvningen udføres med fabrikantens uændrede originale (OEM) reguleringsenhed. 
 3.1. Måling af udstødningsemission mellem to cyklusser, hvor der forekommer 
regenererende faser  
 
Gennemsnittet af emissioner mellem regenereringsfaser og under belastning af den regenererende anordning skal bestemmes ud fra det aritmetiske gennemsnit af adskillige omtrent ækvidistante (hvis mere end 2) driftscyklusser af type I eller tilsvarende cyklusser i prøvebænk. Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, 
at emissionerne forbliver konstante (± 15 %) mellem regenereringsfaserne. I dette 
tilfælde kan emissionerne målt under den regulære type I-prøve anvendes. I et hvilket som helst andet tilfælde skal emissionsmåling for mindst to type I driftscyklusser eller ækvivalente motorprøvebænkscyklusser fuldføres: én straks efter regenerering (før ny belastning) og én så tæt som muligt før regenereringsfasen. Alle emissionsmålinger og beregninger skal udføres ifølge bilag 4, punkt 5, 6, 7 og 8. 
 3.1.2. Belastningsprocessen og K
i-bestemmelsen skal udføres under type I-driftscyklussen på 
et chassisdynamometer eller på en motorprøvebænk ved anvendelse af en ækvivalent prøvningscyklus. Disse cyklusser kan køres kontinuerligt (dvs. uden at det er nødvendigt, at slukke motoren mellem cyklusserne). Efter et hvilket som helst antal fuldførte cyklusser kan køretøjet fjernes fra chassisdynamometeret og prøvningen fortsættes på et senere tidspunkt.  
 3.1.3. Antallet af cyklusser (D) mellem to cyklusser, hvor regenereringsfaser forekommer, 
det antal cyklusser hvori emissionsmålinger udføres (n), og hver emissionsmåling (M'
sij) skal anføres i bilag 1, punkt 4.2.11.2.1.10.1 til 4.2.11.2.1.10.4 eller 
4.2.11.2.5.4.1 til 4.2.11.2.5.4.4, alt efter hvad der er relevant. 
 3.2. Måling af emissioner under regenerering
 
 3.2.1. Forberedelse af køretøjet kan om nødvendigt for emissionsprøvningen under en 
regenereringsfase udføres ved at anvende forberedelsescyklusserne i punkt 5.3 i bilag 4 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/497
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 265 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
eller ækvivalente motorprøvebænkscyklusser, afhængigt af den valgte belastningsprocedure i punkt 3.1.2 ovenfor. 
 3.2.2. Prøvningen og køretøjstilstandene for type I-prøven beskrevet i bilag 5 gælder før den 
første gyldige emissionsprøvning udføres. 
 3.2.3. Regenerering må ikke forekomme under forberedelse af køretøjet. Dette kan sikres ved 
en af de følgende metoder: 
 3.2.3.1. Et "dummy"-regenererende system eller delvist system kan monteres til 
konditioneringscyklusserne. 
 3.2.3.2. En hvilken som helst anden metode, der er enighed om mellem fabrikanten og 
typegodkendelsesmyndigheden. 
 3.2.4. En koldstartsudstødningsemissionsprøving, herunder en regenereringsproces, skal 
udføres ifølge type I-driftscyklussen eller en ækvivalent motorprøvebænkscyklus. Hvis emissionsprøvningerne mellem to cyklusser, hvor der forekommer regenereringsfaser, udføres på en motorprøvebænk, skal emissionsprøvingen, hvori indgår en regenereringsfase, også udføres på en motorprøvebænk. 
 3.2.5. Hvis regenereringsprocessen kræver mere end én driftscyklus, skal én eller flere 
efterfølgende prøvningscyklusser køres umiddelbart uden at afbryde motoren, indtil fuldstændig regenerering er opnået (hver cyklus skal være afsluttet). Den nødvendige tid til at opstille en ny prøvning bør være så kort som mulig (fx skift af partikelfilter). Motoren skal være slukket i denne periode.  
 3.2.6. Emissionsværdierne under regenerering (M
ri) skal beregnes ifølge bilag 4, punkt 8. 
Antallet af driftscyklusser (d) målt til fuldstændig regenerering skal registreres. 
 3.3. Beregning af de kombinerede udstødningsemissioner
 
 
nM
Mn
jsij
si∑
==1'
 n ≥ 2;   dM
Md
jrij
ri∑
==1'
 
 
⎭⎬⎫
⎩⎨⎧
++=dDdMDMMri si
pi* * 
 
hvor der for hvert forurenende stof iagttages følgende: 
 
M’ sij = masseemissioner af forurenende stof i g/km i én type 1-driftscyklus (eller 
ækvivalent motorprøvebænkscyklus) uden regenerering L 375/498 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 266 Bilag 8  
M’
rij = masseemissioner af forurenende stof (i) i g/km i én type 1-driftscyklus (eller 
ækvivalent motorprøvebænkscyklus) under regenerering (når n > 1 køres den første type I-prøve koldt, og efterfølgende cyklusser er varme) 
 M
si = gennemsnitlige masseemissioner af forurenende stof (i) i g/km uden 
regenerering  M
ri = gennemsnitlige masseemissioner af forurenende stof (i) i g/km under 
regenerering  M
pi = gennemsnitlig masseemission af forurenende stof (i) i g/km 
n = antal testpunkter ved hvilke emissionsmålinger (type I-driftscyklusser eller 
ækvivalente motorprøvebænkscyklusser) udføres mellem to cyklusser, hvor 
regenereringsfaser forekommer, ≥ 2 
d   =  antal driftscyklusser krævet til regenerering 
D = antal driftscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenereringsfaser 
forekommer 
 
Som eksempelvis illustration af måleparametre se figur 8/1.  
 
Antal cyklusser  M    ri  Emission [g/km]  
D  d  (  )  (  )  [  ]  
(  )  d  D  d  M  D  M  M  ri  si  
pi  +  ⋅  +  ⋅  =  
si  pi  
i  M  M  K  =  
M    pi  
M    si  
M  ,  
sij  
 
   Figur 8/1
: Parametre målt under emissionsprøvning under og mellem cyklusser, hvor 
regenerering forekommer (skematisk eksempel, emissionerne under "D"” kan øges eller mindskes) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/499
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 267 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
3.4. Beregning af regenereringsfaktoren K for hvert forurenende stof (i)
 
 
K i = M pi / M si 
 
Resultater for M si, M pi og K i skal registreres i prøvningsrapporten afleveret af 
den tekniske tjeneste. 
 K
i kan bestemmes ved at følge afslutningen på en enkelt sekvens. 
  
 L 375/500 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 268 Bilag 8  
Bilag 14
 
 
EMISSIONSPRØVNING AF HYBRIDELEKTRISKE KØRETØJER (HEV) 
 1. INDLEDNING  1.1. Dette bilag definerer de specifikke forhold med hensyn til typegodkendelse af et 
hybridelektrisk køretøj (HEV) udstyret med et periodisk regenererende system som defineret i punkt 2.21.2 i dette regulativ. 
 1.2. Som overordnet princip prøves hybridelektriske køretøjer for så vidt angår 
prøvning af type I, II, III, IV, V, VI og prøvning af egendiagnosesystem (OBD) i henhold til henholdsvis bilag 4, 5, 6, 7, 9, 8 og 11, medmindre andet er angivet i dette bilag. 
 
1.3. Udelukkende for så vidt angår type I-prøven prøves OVC-køretøjer (som 
kategoriseret i punkt 2) i henhold til betingelse A og betingelse B. Prøvningsresultaterne under både betingelse A og B og de vejede værdier angives i meddelelsesformularen. 
 
1.4. Resultaterne af emissionsprøvningerne skal overholde grænseværdierne under alle 
specificerede prøvningsbetingelser i dette regulativ. 
 
2. KATEGORIER AF HYBRIDELEKTRISKE KØRETØJER  
Køretøjs-
opladning  Ekstern opladning 
(OVC) (1)  Ikke-ekstern opladning 
(NOVC) (2)  
Omskifter 
mellem 
funktionsmåder  Nej Ja Nej Ja 
 
 (1) OVC = Off-Vehicle Charging 
 (2) NOVC = Not Off-Vehicle Charging 
 
3. TYPE I-PRØVE 
 3.1. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED EKSTERN OPLANDNING (OVC HEV) 
MEN UDEN OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER 
 3.1.1. To prøvninger skal udføres under følgende betingelser.   Betingelse A
: prøvningen skal udføres med fuldt opladet elektrisk energi-
/kraftlagringsenhed 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/501
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 269 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 Betingelse B
: prøvningen skal udføres med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i 
laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning) 
 
 Profilen for den elektriske energi-/kraftlagringsenheds ladningstilstand på de 
forskellige trin i type I-prøven findes i tillæg A.  
 3.1.2. Betingelse A
: 
 3.1.2.1. Proceduren starter med udladning af køretøjets elektriske energi-
/kraftlagringsenhed, mens dette kører (på prøvebane, chassisdynamometer osv.): 
  - med en konstant fart på 50 km/h indtil HEV-køretøjets 
brændstofforbrugende motor starter 
  - eller, hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, 
uden at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten) 
  - eller i henhold til fabrikantens anbefalinger.   Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er startet 
automatisk. 
 3.1.2.2. Konditionering af køretøjet  3.1.2.2.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus, 
der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i overensstemmelse med punkt 3.1.2.5.3 nedenfor. 
 3.1.2.2.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus 
og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.1.2.5.3 nedenfor. 
 3.1.2.3. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor 
temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal vare mindst seks timer og fortsætte, indtil temperaturen af motorens olie og kølevæske højst afviger ± 2 K fra temperaturen i rummet, og den elektriske energi-/kraftlagringsenhed er fuldt opladet som et resultat af den opladning, der er foreskrevet i punkt 3.1.2.4 nedenfor. 
 L 375/502 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 270 Bilag 8  3.1.2.4. Under stilstand skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades:   a) med oplader i køretøjet, hvis en sådan er monteret, eller   b) med en ekstern oplader anbefalet af fabrikanten og under anvendelse af den 
normale fremgangsmåde ved opladning natten over. 
  Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne 
startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller vedligeholdelsesladning.  
  Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet 
en særlig opladningsprocedure sted. 
 3.1.2.5. Prøvningsmetode  3.1.2.5.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal 
brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren. 
 3.1.2.5.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter 
ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning). 
 3.1.2.5.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig 
gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse. 
 3.1.2.5.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4.  3.1.2.6. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt 
5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof for betingelse A beregnes (M1
i). 
 3.1.3. Betingelse B  3.1.3.1. Konditionering af køretøjet  3.1.3.1.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus, 
der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i overensstemmelse med punkt 3.1.3.4.3 nedenfor. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/503
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 271 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
3.1.3.1.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus 
og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.1.3.4.3 nedenfor. 
 
3.1.3.2. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed udlades, mens dette kører (på 
prøvebane, chassisdynamometer osv.): 
  - med en konstant fart på 50 km/h indtil HEV-køretøjets brændstofforbrugende 
motor starter 
  - eller, hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden 
at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor lige netop ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten) 
  - eller i henhold til fabrikantens anbefalinger.   Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er startet 
automatisk. 
 3.1.3.3. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor 
temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie og evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen. 
 3.1.3.4. Prøvningsmetode  3.1.3.4.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal 
brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren. 
 3.1.3.4.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter 
ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning). 
 3.1.3.4.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig 
gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse. 
 3.1.3.4.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4. L 375/504 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 272 Bilag 8   3.1.3.5. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt 
5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof for betingelse B beregnes (M2
i). 
 3.1.4. Prøvningsresultater  3.1.4.1. De vægtede værdier, der skal indberettes, beregnes som følger:  
 M
i = ( De Α M1 i + Dav Α M2 i )  / ( De + Dav ) 
 
 hvor   M
i = masseemission af det forurenende stof (i) i g/km 
 M1 i = gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med 
fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed beregnet i punkt 3.1.2.6 
 M2
i = gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med 
elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning) beregnet i punkt 3.1.3.5 
 De = køretøjets rækkevidde i henhold til den metode, der er beskrevet i 
regulativ nr. 101, bilag 7, hvor fabrikanten skal give mulighed for at foretage målingen med køretøjet i ren elektrisk funktion. 
 Dav = 25 km (gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger).  3.2. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED EKSTERN OPLANDNING (OVC HEV) 
OG MED OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER 
 3.2.1. To prøvninger skal udføres under følgende betingelser.  3.2.1.1. Betingelse A: prøvningen skal udføres med fuldt opladet elektrisk energi-
/kraftlagringsenhed 
 3.2.1.2. Betingelse B
: prøvningen skal udføres med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i 
laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning) 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/505
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 273 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
3.2.1.3. Funktionsmådeomskifteren indstilles i henhold til nedenstående tabel:  
        Hybrid-  
          funktioner
 
Batteriets opladning 
 
 - Rent elektrisk 
 -Hybrid 
 
 
Omskifter 
indstillet
 - Rent brændstof-  forbrugende -Hybrid 
 
 
Omskifter 
indstillet
 - Rent elektrisk - Rent brændstof-  forbrugende 
-Hybrid 
 
Omskifter indstillet
 - Hybrid n (1) 
...... - Hybrid m (1) 
 
 
Omskifter indstillet
 
Betingelse A: 
Fuldt opladet  Hybrid  Hybrid  Hybrid  Mest elektriske hybridkørsel (2)
 
Betingelse B: Mindste ladnings-
tilstand
 Hybrid  Brændstof-
forbrugende  Brændstof-forbrugende
 Mest brændstofforbrugende kørsel
 
 
(1) F.eks.: sport, økonomi, bykørsel, landevejskørsel osv. (2) Mest elektriske hybridkørsel
: 
 Den hybrid-funktionsmåde, som kan påvises at have det største elektricitetsforbrug 
af alle de hybrid-funktionsmåder, der kan vælges, når prøvning foretages i henhold til betingelse A i punkt 4 i bilag 10 til regulativ nr. 101, idet dette fastslås på grundlag af fabrikantens oplysninger og i enighed med den tekniske tjeneste. 
(3) Mest brændstofforbrugende kørsel
: 
 Den hybrid-funktionsmåde, som kan påvises at have det største brændstofforbrug 
af alle de hybrid-funktionsmåder, der kan vælges, når prøvning foretages i henhold til betingelse B i punkt 4 i bilag 10 til regulativ nr. 101, idet dette fastslås på grundlag af fabrikantens oplysninger og i enighed med den tekniske tjeneste. 
 3.2.2. Betingelse A:  3.2.2.1. Hvis køretøjets rækkevidde ved ren elektrisk kørsel er større end en fuld cyklus, 
kan type I-prøven på fabrikantens anmodning gennemføres i ren elektrisk funktionsmåde.  I dette tilfælde kan den konditionering af motoren, der er beskrevet i punkt 3.2.2.3.1 eller 3.2.2.3.2, udelades. 
 3.2.2.2. Proceduren begynder med afladningen af køretøjets elektriske energi-
/kraftlagringsenhed under kørsel med omskifteren indstillet på rent elektrisk kørsel (på prøvebanerne, på chassisdynamometer osv.) ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af den maksimale tredive minutters hastighed af køretøjet (bestemt i henhold til regulativ nr. 101). 
  Standsning af afladningen forekommer: 
 L 375/506 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 274 Bilag 8  
- når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale 
tredive minutters hastighed eller 
 
- når en indikation om at standse køretøjet gives til føreren med 
standardinstrumentering ombord, eller 
 
- efter at have kørt distancen på 100 km. 
 Hvis køretøjet ikke har en rent elektrisk funktionsmåde, opnås afladningen af den elektriske energi-/kraftlagringsenhed ved at køre køretøjet (på prøvebane, chassisdynamometer osv.):  -  med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets 
brændstofforbrugende motor starter, eller 
 - hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden 
at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og 
fabrikanten), eller 
 
- i henhold til fabrikantens anbefalinger.  Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er startet automatisk. 
 3.2.2.3. Konditionering af køretøjet  3.2.2.3.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus, 
der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i overensstemmelse med punkt 3.2.2.6.3 nedenfor. 
 3.2.2.3.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus 
og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.2.2.6.3 nedenfor. 
 3.2.2.4. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor 
temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal vare mindst seks timer og fortsætte, indtil temperaturen af motorens olie og kølevæske højst afviger ± 2 K fra temperaturen i rummet, og den elektriske energi-/kraftlagringsenhed er fuldt opladet som et resultat af den opladning, der er foreskrevet i punkt 3.2.2.5. 
 3.2.2.5. Under stilstand skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades: 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/507
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 275 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 
 a) med oplader i køretøjet, hvis en sådan er monteret, eller   b)  med en ekstern oplader anbefalet af fabrikanten og under anvendelse af den 
normale fremgangsmåde ved opladning natten over. 
  Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne 
startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller vedligeholdelsesopladning.  
  Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet 
en særlig opladningsprocedure sted. 
 3.2.2.6. Prøvningsmetode  3.2.2.6.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal 
brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren. 
 3.2.2.6.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter 
ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for 
byområder (del 2, afslutning af prøvetagning). 
 
3.2.2.6.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig 
gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse. 
 3.2.2.6.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4.  3.2.2.7. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt 
5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof for betingelse A beregnes (M1
i). 
 3.2.3. Betingelse B  3.2.3.1. Konditionering af køretøjet 
 
3.2.3.1.1. For køretøjer med kompressionstændingsmotor anvendes den del 2-prøvecyklus, 
der er beskrevet i tillæg 1 til bilag 4. Der køres tre på hinanden følgende cyklusser i 
overensstemmelse med punkt 3.2.3.4.3 nedenfor. 
 L 375/508 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 276 Bilag 8  3.2.3.1.2. Køretøjer med motor med styret tænding konditioneres med én del 1-prøvecyklus 
og to del 2-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 3.2.3.4.3 nedenfor. 
 3.2.3.2. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades i henhold til punkt 3.2.2.2.  3.2.3.3. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor 
temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie og evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen. 
 
3.2.3.4. Prøvningsmetode 
 3.2.3.4.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal 
brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren. 
 3.2.3.4.2. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter 
ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning). 
 
3.2.3.4.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig 
gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i 
brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse. 
 3.2.3.4.4. Udstødningsgasserne skal analyseres i henhold til bilag 4.  3.2.3.5. Prøvningsresultaterne sammenholdes med de grænseværdier, der er fastlagt i punkt 
5.3.1.4 i dette regulativ, og den gennemsnitlige emission af hvert forurenende stof for betingelse B beregnes (M2
i). 
 3.2.4. Prøvningsresultater  3.2.4.1. De vægtede værdier, der skal indberettes, beregnes som følger: 
 
M
i = ( De Α M1 i + Dav Α M2 i ) / ( De + Dav ) 
 
hvor 
M i = masseemission af det forurenende stof (i) i g/km 
M1 i = gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med 
fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed beregnet i punkt 3.2.2.7 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/509
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 277 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
M2
i = gennemsnitlig masseemission af det forurenende stof (i) i g/km med 
elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning) beregnet i punkt 3.2.3.5 
De = køretøjets rækkevidde med omskifteren indstillet på ren elektrisk kørsel 
i henhold til den metode, der er beskrevet i regulativ nr. 101, bilag 7 Hvis der ikke findes en indstilling til ren elektrisk kørsel, skal fabrikanten sørge for, at målingerne kan foretages, mens køretøjet kører i en elektrisk funktionsmåde. 
Dav = 25 km (gennemsnitlig afstand mellem to batterigenopladninger). 
 3.3. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED IKKE-EKSTERN OPLADNING 
(NOTOVC HEV) OG UDEN OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER 
 3.3.1. Disse køretøjer prøves i henhold til bilag 4.  3.3.2. Som konditionering udføres mindst to på hinanden følgende kørecyklusser (én del 
1-cyklus og én del 2-cyklus) uden mellemliggende stilstandsperiode. 
 3.3.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig 
gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i 
brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk 
gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse. 
 3.4. HYBRIDELEKTRISK KØRETØJ MED IKKE-EKSTERN OPLANDNING 
(NOTOVC HEV) MED OMSKIFTER MELLEM FUNKTIONSMÅDER 
 3.4.1. Disse køretøjer konditioneres og prøves i hybrid-funktionsmåde i henhold til bilag 
4. Hvis der er flere forskellige hybride funktionsmåder, foretages prøvningen i den funktionsmåde, der indstilles automatisk efter aktivering af tændingsnøglen (normal funktionsmåde). På grundlag af oplysninger leveret af fabrikanten, kontrollerer den tekniske tjeneste, at grænseværdierne overholdes i alle hybride funktionsmåder. 
 3.4.2. Som konditionering udføres mindst to på hinanden følgende kørecyklusser (én del 
1-cyklus og én del 2-cyklus) uden mellemliggende stilstandsperiode. 
 3.4.3. Køretøjet køres i henhold til bilag 4. Hvis der er tale om en særlig 
gearskiftningsstrategi i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i brugerhåndbogen til produktionskøretøjer og er vist i et teknisk gearskifteinstrument (til orientering af føreren), finder de gearskiftepunkter, der er foreskrevet i bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For driftskurvens form finder beskrivelsen i henhold til punkt 2.3.3 i bilag 4 anvendelse. L 375/510 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 278 Bilag 8   4. TYPE II-PRØVNINGSMETODER  4.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 5 med den brændstofforbrugende motor i 
drift. Fabrikanten sørger for, at der findes en "service-funktionsmåde", der gør det muligt at gennemføre denne prøvning. 
  Om nødvendigt finder den særlige fremgangsmåde, der er omhandlet i punkt 5.1.6 i 
dette regulativ, anvendelse. 
 5. TYPE III-PRØVNINGSMETODER  5.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 6 med den brændstofforbrugende motor i 
drift. Fabrikanten sørger for, at der findes en "service-funktionsmåde", der gør det muligt at gennemføre denne prøvning. 
 5.2. Prøvningerne udføres kun for betingelse 1 og 2 i punkt 3.2 i bilag 6. Hvis det af en 
eller anden grund ikke er muligt at foretage prøvning under betingelse 2, bør der alternativt foretages prøvning ved en anden konstant hastighed (med brændstofforbrugende motor i drift under belastning). 
 6. TYPE IV-PRØVNINGSMETODER  6.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 7.  6.2. Før påbegyndelse af prøvningsproceduren (punkt 5.1 i bilag 7) konditioneres 
køretøjerne som følger: 
 6.2.1. OVC-køretøjer:  6.2.1.1. OVC-køretøjer uden funktionsmådeomskifter
: Proceduren starter med afladning af 
køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed, mens dette kører (på prøvebane, chassisdynamometer osv.): 
  - med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets 
brændstofforbrugende motor starter, eller 
  - hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden at 
den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor lige netop ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten), eller 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/511
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 279 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
 - i henhold til fabrikantens anbefalinger. 
  Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er 
startet automatisk. 
 6.2.1.2. OVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter
: Proceduren begynder med 
afladningen af køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed under kørsel med omskifteren indstillet på rent elektrisk kørsel (på prøvebane, på et chassisdynamometer osv.) ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af den maksimale tredive minutters hastighed af køretøjet. 
  Standsning af afladningen forekommer:   -  når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale tredive 
minutters hastighed, eller 
  -  når en indikation om at standse køretøjet gives til føreren med 
standardinstrumentering ombord, eller 
   -  efter at have kørt distancen på 100 km. 
 
 Hvis køretøjet ikke har en rent elektrisk funktionsmåde, opnås afladningen af den 
elektriske energi-/kraftlagringsenhed ved at køre køretøjet (på prøvebane, 
chassisdynamometer osv.): 
  - med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets 
brændstofforbrugende motor starter, eller 
 
-  hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden at 
den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten), eller 
  - i henhold til fabrikantens anbefalinger.   Motoren standses senest 10 sekunder efter, at den er startet automatisk.  6.2.2. NOVC-køretøjer:  6.2.2.1. NOVC-køretøjer uden funktionsmådeomskifter
: Proceduren starter med en 
konditionering bestående af mindst to på hinanden følgende kørecyklusser (én del 1-cyklus og én del 2-cyklus) uden mellemliggende stilstandsperiode. L 375/512 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 280 Bilag 8   6.2.2.2. NOVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter
: Proceduren starter med en 
konditionering bestående af mindst to på hinanden følgende kørecyklusser med køretøjet i hybridfunktion (én del 1-cyklus og én del 2-cyklus) uden mellemliggende stilstandsperiode. Hvis der er flere forskellige hybride funktionsmåder, foretages prøvningen i den funktionsmåde, der indstilles automatisk efter aktivering af tændingsnøglen (normal funktionsmåde). 
 6.3. Konditioneringskørsel og prøvning på dynamometer foretages i overensstemmelse 
med punkt 5.2 og 5.4 i bilag 7. 
 6.3.1. OVC-køretøjer
: under samme betingelser som fastlagt i betingelse B i type I-
prøven (punkt 3.1.3 og 3.2.3). 
 6.3.2. NOVC-køretøjer
: under samme betingelser som i type I-prøven. 
 7. TYPE V-PRØVNINGSMETODER  7.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 9.  
7.2. OVC-køretøjer: 
  Det er tilladt at oplade den elektriske energi-/kraftlagringsenhed to gange om dagen 
under kilometerakkumulering. 
 For OVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter bør kilometerakkumulering 
foregå i den funktionsmåde, der indstilles automatisk efter aktivering af tændingsnøglen (normal funktionsmåde). 
 Under kilometerakkumulering er det tilladt efter accept fra den tekniske tjeneste at 
skifte til en anden hybrid funktionsmåde, hvis dette er nødvendigt for at fortsætte kilometerakkumuleringen. 
 Målingerne af emissioner af forurenende stoffer udføres under samme betingelser 
som fastlagt i betingelse B i type I-prøven (punkt 3.1.3 og 3.2.3). 
 7.3. NOVC-køretøjer:   For NOVC-køretøjer med funktionsmådeomskifter skal kilometerakkumulering 
foregå i den funktionsmåde, der indstilles automatisk efter aktivering af tændingsnøglen (normal funktionsmåde). 
  Målingerne af emissioner af forurenende stoffer udføres under samme betingelser 
som i type I-prøven. 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/513
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 281 Bilag 4 – Tillæg 2 
 
8. TYPE VI-PRØVNINGSMETODER 
 8.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 8.  8.2. For OVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under 
samme betingelser som fastlagt i betingelse B i type I-prøven (punkt 3.1.3 og 3.2.3). 
 8.3. For NOVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under 
samme betingelser som i type I-prøven. 
 9. PRØVNINGSMETODER FOR EGENDIAGNOSESYSTEMER (OBD)  9.1. Køretøjerne prøves i henhold til bilag 11.  9.2. For OVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under 
samme betingelser som fastlagt i betingelse B i type I-prøven (punkt 3.1.3 og 3.2.3). 
 9.3. For NOVC-køretøjer udføres målingerne af emissioner af forurenende stoffer under 
samme betingelser som i type I-prøven. 
 L 375/514 DA Den Europæiske Unions Tidende 27.12.2006
E/ECE/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/ECE/TRANS/505   
Regulativ nr. 83 side 282 Bilag 8  
Bilag 14, Tillæg 1
 
 Elektrisk energi-/kraftlagringsenhed ladningstilstandsprofil (SOC – State Of Charge) for OVC HEV type I-prøven  Betingelse A i type I-prøven
 
(1) (2) (3)                (4) (5)SOC100 %
mi n im um
 
 
Betingelse A: 
(1) indledende ladestilstand for energi-/kraftlagringsenhed (2) afladning i overensstemmelse med punkt 3.1.2.1 eller 3.2.2.1 (3) konditionering af køretøjet i overensstemmelse med punkt 3.1.2.2 eller 3.2.2.2 (4) ladning under stilstand i overensstemmelse med punkt 3.1.2.3 og 3.1.2.4 eller punkt 
3.2.2.3 og 3.2.2.4 
(5) prøvning i overensstemmelse med punkt 3.1.2.5. eller 3.2.2.5.  Betingelse B i type I-prøven
 
 
(1) (2) (3)                (4) (5)SOC100 %
mi n im um
 
Betingelse B: 
(1) indledende ladetilstand (2) konditionering af køretøjet i overensstemmelse med punkt 3.1.3.1 eller 3.2.3.1 (3) afladning i overensstemmelse med punkt 3.1.3.2. eller 3.2.3.2 (4) stilstand i overensstemmelse med punkt 3.1.3.3. eller 3.2.3.3 (5) prøvning i overensstemmelse med punkt 3.1.3.4. eller 3.2.3.4.  
_ _ _ _ _ 
 27.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 375/515