ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET, den 27. november 1992 om samarbejde mellem EF og USA om uddannelse og videreuddannelse (92/C 336/05)

1. Raadet og undervisningsministrene noterer sig Kommissionens meddelelse om udvikling af samarbejdet mellem EF og USA om uddannelse og videreuddannelse. De udtrykker tilfredshed med, at der her er lejlighed til at undersoege mulighederne for at styrke det gensidige samarbejde paa uddannelsesomraadet, herunder akademiske udvekslinger, som fastsat i den transatlantiske erklaering om forbindelserne mellem EF og USA, der blev godkendt af Faellesskabet og dets medlemsstater og Amerikas Forenede Stater i november 1990.

2. Der foregaar vaerdifulde bilaterale aktiviteter mellem medlemsstaterne og USA paa uddannelsesomraadet og isaer inden for de hoejere uddannelser. Der skal foelgelig udfoldes saerlige bestraebelser for at sikre, at Faellesskabets samarbejde med USA tilfoerer medlemsstaternes eksisterende samarbejde yderligere vaerdi.

3. Raadet og ministrene erklaerer sig derfor rede til at bistaa Kommissionen ved planlaegningen af den fremtidige indsats, der skal

- tage hensyn til eksisterende bilaterale programmer

- vaere naert forbundet med Faellesskabets politikker og programmer

- vaere lige fordelagtig for Faellesskabet og USA

- goere mest effektiv brug af midlerne og tilfoere samarbejdet en yderligere specifik europaeisk vaerdi.

4. De opfordrer Kommissionen til snarest muligt at begynde at overveje den fremtidige indsats, saaledes at der kan udarbejdes et udkast til en aftale med USA.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG MEDLEMSSTATERNES SUNDHEDSMINISTRE FORSAMLET I RAADET den 13. november 1992 om anden rapport om begraensning af narkotikaefterspoergslen i Det Europaeiske Faellesskab (92/C 326/03)

RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET -

NOTERER SIG Kommissionens anden rapport om begraensning af narkotikaefterspoergslen; de FINDER, at rapporten, som ogsaa indeholder statistiske oplysninger, giver et vaerdifuldt overblik over aktiviteterne saavel i medlemsstaterne som paa faellesskabsplan,

ERKENDER, at det er noedvendigt med en yderligere droeftelse af, hvor Faellesskabet foerst og fremmest skal saette ind for at begraense narkotikaefterspoergslen i lyset af de fremtidige politikker paa sundhedsomraadet under forudsaetning af, at Faellesskabets indsats har oeget gennemslagskraft paa medlemsstaternes aktiviteter; de MAERKER SIG endvidere de igangvaerende droeftelser om ivaerksaettelsen og den eventuelle revision af den europaeiske narkotikabekaempelsesplan,

BEMAERKER navnlig, at en faellesskabsindsats vil vaere vaerdifuld som middel til at udbrede erfaringerne med ivaerksaettelse og evaluering af programmer til begraensning af efterspoergslen; som et praktisk eksempel paa dette arbejde NOTERER de SIG, at Den Europaeiske Narkotikabekaempelsesuge, som finder sted fra den 16. til den 22. november 1992, giver mulighed for at udveksle erfaringer om forebyggende aktiviteter; de OPFORDRER Kommissionen til at aflaegge rapport om en evaluering og den laere, der kan uddrages af narkotikabekaempelsesugen,

NOTERER SIG, at der i de kommende aar som led i de opgaver, der forventes overdraget til det fremtidige europaeiske narkotikaovervaagningscenter, vil foreligge yderligere statistiske oplysninger o.l., som vil vaere af meget stor relevans for begraensningen af efterspoergslen,

ANMODER Kommissionen OM i sit fremtidige arbejde at tage hensyn til dette materiale, saaledes at der ikke sker nogen overlapning; de FORESLAAR, at Kommissionen, inden fremtidige rapporter forelaegges, goer status over udviklingen paa dette omraade og undersoeger, hvordan relevante oplysninger om begraensning af narkotikaefterspoergslen praesenteres bedst muligt i lyset af den fremtidige udvikling paa sundhedsomraadet i Faellesskabet.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET den 18. maj 1992 vedroerende valg af Europaeiske Kulturbyer efter 1996 og Den Europaeiske Kulturmaaned (92/C 151/01)

Den Europaeiske Kulturby er nu en fast tilbagevendende begivenhed. Den Europaeiske Kulturmaaned vil blive arrangeret for foerste gang i aar (Europa i Krakow 1992).

I de konklusioner, der blev vedtaget den 18. maj 1990, anfoertes det, at foerste runde af udvaelgelsen af kulturbyer blandt medlemsstaterne i Det Europaeiske Faellesskab vil vaere afsluttet i 1996. Det blev besluttet, at efter 1996 skal ikke blot medlemsstaterne i Det Europaeiske Faellesskab, men ogsaa andre demokratiske europaeiske stater have adgang til at udpege en by som Europaeisk Kulturby. Det blev tilkendegivet, at de foerste udvaelgelser for perioden efter 1996 vil kunne finde sted fra 1992.

Eftersom det omraade, inden for hvilket Den Europaeiske Kulturby kan vaelges, vil vaere meget stoerre efter 1996, fandt ministrene det relevant i forbindelse med disse foerste udvaelgelser at fastsaette visse kriterier til vejledning for dem selv og for interesserede europaeiske stater.

Uden at opstille stive regler foreslaar de, at der skiftes mellem nuvaerende medlemsstater (som allerede vil have haft en kulturby) og andre europaeiske stater. Der kan aabnes mulighed for fleksibilitet mellem den ene og den anden kategori for de stater, som forventes at blive medlemmer af Faellesskabet inden alt for laenge.

Det vil vaere tilraadeligt at undgaa at udvaelge kulturbyer fra samme geografiske omraade to aar i traek, og nogle gange boer der udvaelges hovedstaeder og andre gange provinsbyer. Der vil blive taget hensyn til saerlige aarsdage.

Der kan meget vel foreligge adskillige ansoegninger paa samme tid, og det vil kunne give anledning til frustration, hvis der er blevet udvalgt byer for mange aar frem i tiden. Det vil derfor vaere hensigtsmaessigt at fortsaette med Den Europaeiske Kulturmaaned. Der vil vaere behov for et eller to aars erfaring, inden det kan afgoeres, om den er en succes. Den boer modtage fuld stoette som en stoerre europaeisk kulturbegivenhed og boer paa laengere sigt betragtes som et vaerdifuldt alternativ til Den Europaeiske Kulturby; den vil lige saa vel kunne finde sted i en medlemsstat som i et land uden for faellesskabet. Situationen boer tages op til fornyet overvejelse efter »Europa i Graz 1993«.

Lejlighedsvis vil venskabsbyer kunne vaere kulturbyer det samme aar, hvis to byer med taette forbindelser oensker at samordne deres aktiviteter. Paa samme maade vil to byer undtagelsesvis maaske oenske at dele et aar, hvor de saa vaelger hver sin periode.

Beslutninger, der traeffes paa nuvaerende tidspunkt om Europaeiske Kulturbyer efter 1996, maa ikke foregribe eventuelle beslutninger, som skal traeffes senere i forbindelse med en anden begivenhed i det paagaeldende aar.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET den 1. juni 1992 om udvidelse af miljoeundervisningen (92/C 151/02)

Raadet og undervisningsministrene har noteret sig Uddannelsesudvalgets beretning om gennemfoerelsen af deres resolution af 24. maj 1988 om miljoeundervisning. De erkender, at medlemsstaterne og Kommissionen har ivaerksat mange positive foranstaltninger med henblik paa at intensivere miljoeundervisningen.

Det er siden resolutionens vedtagelse i 1988 blevet stadig tydeligere, hvor presserende det er at beskytte miljoeet paa alle niveauer. Baade samfundet og de enkelte borgere er nu kommet til en stoerre erkendelse af, hvor vigtigt det er at beskytte miljoeet i Faellesskabet for at skabe bedre levevilkaar og en afbalanceret og harmonisk vaekst.

Det enkelte menneske har en raekke vigtige roller at spille:

- som privatpersoner, der interesserer sig for den almindelige pligt, det er at bevare, beskytte og forbedre miljoekvaliteten for at bidrage til at beskytte menneskets sundhed og opretholde den oekologiske balance

- som direkte producenter af forurening og affald

- som forbrugere af varer og tjenesteydelser.

Paa samlingen i Dublin i 1990 fremhaevede Det Europaeiske Raad i sin erklaering om miljoe, at det er af vital betydning at forbedre informationen af offentligheden og isaer at vaere lydhoer over for de unges interesser, da de unge er yderst miljoebevidste.

Undervisning er af stor betydning for miljoeet. De miljoeundervisningsforanstaltninger, som Raadet og undervisningsministrene opstillede i 1988-resolutionen, er stadig relevante; disse foranstaltninger boer fortsaettes og intensiveres.

Paa linje med 1988-resolutionens maal og ledende principper boer miljoeundervisning:

- betragtes som en integrerende og vaesentlig del af alle europaeiske borgeres opdragelse

- snarest muligt styrkes paa alle undervisningstrin

- have et tvaerfagligt perspektiv;

- betragtes som et vigtigt middel til at skabe forbindelse mellem uddannelsesinstitutionerne og det samfund, der omgiver dem, og til at oege elevernes og de studerendes bevidsthed om lokale miljoespoergsmaal og om deres regions forskelligartethed og saerlige traek.

Der boer laegges saerlig vaegt paa at intensivere laerernes grunduddannelse og efter- og videreuddannelse paa dette omraade.

Raadet og undervisningsministrene har med tilfredshed bemaerket, at Kommissionens femte handlingsprogram naevner behovet for bedre oplysning og undervisning paa miljoeomraadet.

De anmoder Uddannelsesudvalget om inden udgangen af 1994 at forelaegge dem en yderligere beretning om aktiviteterne til gennemfoerelse af 1988-resolutionen.
KONKLUSIONER FRA RAADET OG UNDERVISNINGSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET den 1. juni 1992 om udviklingen af aaben undervisning og fjernundervisning i Det Europaeiske Faellesskab (92/C 151/03)

Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, understreger den betydning, de tillaegger udviklingen af aaben undervisning og fjernundervisning inden for den generelle undervisningssektor i Det Europaeiske Faellesskab.

I forlaengelse af Kommissionens memorandum om aaben undervisning og fjernundervisning og den konference, som formandskabet og Kommissionen holdt den 30. til 31. marts 1992 i Coimbra, har de droeftet emnet med henblik paa dels at klarlaegge, hvilken rolle Faellesskabet kan spille paa dette omraade, dels at tilskynde til yderligere udvikling.

AAben undervisning og fjernundervisning skal indgaa som delelementer i relevante faellesskabsprogrammer paa uddannelsesomraadet, hvor det er hensigtsmaessigt. Der skal ligeledes tages fuldt ud hensyn til den paagaeldende form for undervisning, naar der skal fastlaegges en politik paa grundlag af den debat, der for oejeblikket finder sted i medlemsstaterne om Kommissionens memoranda om henholdsvis hoejere uddannelse i Det Europaeiske Faellesskab og faglig uddannelse i Det Europaeiske Faellesskab i halvfemserne. Endvidere skal de muligheder for at udvikle bedre metoder til aaben undervisning og fjernundervisning, som ligger i faellesskabsprogrammer paa andre omraader, udnyttes fuldt ud.

Raadet og ministrene gentager, at de gerne modtager eventuelle forslag, som Kommissionen maatte fremsaette ihukommende de strukturer, som allerede findes paa dette omraade paa faellesskabsplan, samt ressourcerne og aktiviteterne i den private sektor. De noterer sig den potentielle betydning af, at tilskyndelse til udvikling af fjernundervisning naevnes som et maal i artiklen om uddannelse i Traktaten om Den Europaeiske Union, der blev undertegnet i februar 1992 i Maastricht.
RESOLUTION VEDTAGET AF RAADET OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RAADET den 16. december 1993 vedroerende unge trafikanter (93/C 351/01)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION OG REPRAESENTANTERNE FOR MEDLEMS- STATERNES REGERINGER, FORSMALET I RAADET,

som tager foelgende i betragtning:

Europa-Parlamentet vedtog den 12. marts 1993 en beslutning om Faellesskabets handlingsprogram om faerdselssikkerhed (1) hvori det erkender behovet for en kampagne med henblik paa styrket og maalrettet bistand til unge uerfarne trafikanter og opfordrer Kommissionen til at vaere saerlig opmaerksom paa denne gruppe;

Kommissionen anfoerer i sin meddelelse om et handlingsprogram om faerdselssikkerhed, at den paa grundlag af erfaringerne i medlemsstaterne vil undersoege de specifikke problemer som unge trafikanter har i trafikken;

Kommissionen fremhaever i denne forbindelse navnlig den rolle, som oplysningskampagner og reklamer kan spille i faerdselsundervisningen som led i de forebyggende nationale politikker med hensyn til faerdselssikkerheden;

Raadet har paa samlingen den 29. og 30. november 1993 i sine konklusioner om ovennaevnte meddelelse understreget behovet for isaer at vaere opmaerksom paa aarsagerne til de alvorligste ulykker og paa de kategorier af trafikanter, der oftest er indblandet i trafikulykker, eller som er ofre herfor;

de unge bilister, motorcyklister og knallertkoerere udgoer paa grund af deres manglende erfaring en saerlig udsat gruppe i trafikken;

ER ENIGE OM at anse 1995 for et aar for unge trafikanter i Faellesskabet;

OPFORDRER Kommissionen til at koordinere dette initiativ med medlemsstaterne inden for passende rammer, saaledes at der traeffes effektive og konkrete foranstaltninger til at sikre, at dette initiativ faar en optimal virkning paa denne maalgruppe.

(1) EFT nr. C 115 af 26. 4. 1993, s. 260.
RESOLUTION VEDTAGET AF RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET den 27. maj 1993 om den fremtidige indsats inden for folkesundhed

(93/C 174/01)

RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET -

som henviser til Traktaterne om Oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber;

som henviser til de retsakter, Raadet har vedtaget vedroerende folkesundheden, eller som har betydning for folkesundheden;

som tager i betragtning, af Traktaten om Den Europaeiske Union, som blev undertegnet den 7. februar 1992 i Maastricht, udstikker rammer for det fremtidige samarbejde og faellesskabsaktioner;

som tager hensyn til konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Edinburgh den 11.-12. december 1992, der bl.a. giver et samlet oplaeg for gennemfoerelse af naerhedsprincippet og foranstaltninger, der skal oege aabenheden og gennemskueligheden i Faellesskabets beslutningsproces;

som tager hensyn til Kommissionens arbejdsdokument af 12. oktober 1992 om »Folkesundhed«;

som henviser til de konklusioner, formandskabet drog efter droeftelserne paa Raadets og sundhedsministrenes samling den 13. november 1992 om rammerne for indsatsen inden for folkesundhed -

FASTSLAAR, at der er behov for en faellesskabsaktion og et samarbejde om folkesundhed mellem medlemsstaterne, hvori ogsaa Kommissionen er inddraget;

FREMHAEVER hensigtsmaessigheden af en passende samraadsprocedure mellem medlemsstaterne og Kommissionen om spoergsmaal, der vedroerer folkesundhed og NOTERER SIG i den forbindelse Kommissionens initiativer;

ER ENIGE OM, at vaegten i faellesskabsaktionerne isaer skal laegges paa forebyggelse med det formaal at sikre sundhedsbeskyttelse paa et hoejt niveau;

SOM HENVISER TIL, at folkesundhedspolitikken som saadan, medmindre andet er bestemt i Traktaterne, henhoerer under medlemsstaternes ansvarsomraade;

ER ENIGE OM, at der maa skabes stoerre kontinuitet og sammenhaeng i Faellesskabets arbejde, og at der maa foretages en prioritering af opgaverne, der straekker sig over flere aar;

ER ENIGE OM, at et samarbejde mellem de paa hinanden foelgende formandskaber er vaerdifuldt til sikring af kontinuitet og sammenhaeng i Raadets arbejde;

ER ENIGE OM at overveje, hvordan man kan sikre, at sundhedspolitiske hensyn indgaar med den fornoedne vaegt i andre faellesskabspolitikker;

OPFORDRER Kommissionen til i overensstemmelse med EOEF-Traktatens artikel 229 at sikre et taettere samarbejde med Europaraadets og Verdenssundhedsorganisationens relevante organer, specielt med hensyn til den europaeiske dimension af sidstnaevnte organisations indsats;

OPFORDRER Kommissionen til saa hurtigt som muligt og i overensstemmelse med traktaterne at forelaegge Raadet forslag til et handlingsprogram inden for folkesundhed bl.a. under hensyn til de retningslinjer, der er angivet i bilaget.
RESOLUTION VEDTAGET AF RAADET OG KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET

den 17. maj 1993

om fremme af oversaettelse af nutidige europaeiske dramatiske vaerker

(93/C 160/01)

RAADET OG KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET,

som erkender, at der som led i en forbedret formidling af de europaeiske folks kultur er behov for en stoerre udbredelse af nutidige dramatiske vaerker inden for Det Europaeiske Faellesskab, saadan at teatre og radio og tv faar mulighed for at praesentere publikum for et mere varieret dramarepertoire fra de oevrige medlemsstater;

som noterer sig, at potentielle producere af dramatiske vaerker kan have behov for at laese disse vaerker paa deres eget sprog, foer de traeffer beslutning om en opsaetning, isaer naar vaerkets originalsprog er et af de mindre udbredte sprog i Europa;

som minder om den vaegt, der laegges paa fremme af oversaettelse af dramatiske vaerker i ministrenes resolution af 7. juni 1991 om udvikling af teatret i Europa (1) -

ER ENIGE OM at fremme oversaettelse af nutidige dramatiske vaerker af skuespilforfattere fra medlemsstaterne, der har haft succes i deres hjemland; dette skal tilrettelaegges inden for rammerne af det pilotprojekt for oversaettelse af nutidige litteraere vaerker, der blev indfoert ved resolutionen af 9. november 1987 (2), som en tilfoejelse hertil;

OPFORDRER Kommissionen til at overveje, hvilke skridt der er noedvendige for den praktiske gennemfoerelse af et saadant program om oversaettelse af dramatiske vaerker og samtidig fremsaette forslag om en passende finansiering, og til hvert aar at indstille et passende antal oversaettelser, til mindst to sprog; alt dette skal vurderes i forbindelse med evalueringen af hovedprogrammet for oversaettelse af nutidige litteraere vaerker, som skal vaere afsluttet inden udgangen af 1994. De opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at tage hensyn til de tanker, der er fremsat i et saerskilt forslag fra formandskabet med henblik paa fremme af oversaettelse af dramatiske vaerker.

(1) EFT nr. C 188 af 19. 7. 1991.

(2) EFT nr. C 309 af 19. 11. 1987.
EUROPAEISK SAMARBEJDE OM VIDENSKABELIG OG TEKNISK FORSKNING (COST) RESOLUTION VEDTAGET AF COST-UDVALGET PAA HOEJT EMBEDSMANDSPLAN om Den Slovakiske Republiks og Den Tjekkiske Republiks tiltraedelse af COST (Vedtaget paa Udvalgets moede i Bruxelles den 1. april 1993)

(93/C 133/01)

COST-UDVALGET PAA HOEJT EMBEDSMANDSPLAN -

som henviser til den generelle resolution om videnskabelige og tekniske forsknings- og udviklingsprojekter, som konferencen af europaeiske forskningsministre vedtog den 22. og 23. november 1971,

som henviser til de konklusioner, som COST-Udvalget paa Hoejt Embedsmandsplan vedtog den 23. og 24. juni 1986 om COST's fremtidige rolle (1),

som henviser til den resolution, som Raadet for De Europaeiske Faellesskaber vedtog den 29. juni 1990 om samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning (COST) og landene i Central- og OEsteuropa (2),

som henviser til den resolution, som ministrene for de stater, som deltager i COST, vedtog den 21. november 1991 (3),

og som tager foelgende i betragtning:

Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik, som i henhold til folkeretten er efterfoelgere for den tidligere Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik, har anmodet om at blive medlemmer af COST;

videnskabsmaend i organisationer, der er etablerede i Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik, deltager allerede i et betydeligt antal samordnede COST-aktioner -

ER indforstaaet med, at Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik tilslutter sig COST som fulde medlemmer;

NOTERER SIG MED TILFREDSHED, at to nye medlemmer har tiltraadt COST og ser frem til at fortsaette det frugtbare samarbejde, der allerede er indledt;

FORPLIGTER SIG TIL at sikre, at videnskabsmaendene i de to nye COST-stater hurtigt integreres i den generelle ramme for COST.

(1) EFT nr. C 247 af 3. 10. 1986, s. 2.

(2) EFT nr. C 172 af 13. 7. 1990, s. 2.

(3) EFT nr. C 333 af 24. 12. 1991, s. 1.
KONKLUSIONER VEDTAGET AF RAADET OG AF SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET den 27. maj 1993 vedroerende opfoelgningen af resolutionen om forbud mod rygning i lokaler med offentlig adgang

(93/C 174/02)

RAADET OG SUNDHEDSMINISTRENE, FORSAMLET I RAADET -

NOTERER SIG med interesse Kommissionens foreloebige rapport vedroerende opfoelgningen af deres resolution af 18. juli 1989 om forbud mod rygning i lokaler med offentlig adgang (1) og isaer Kommissionens bemaerkninger i forbindelse med rapporten;

HENVISER TIL, at medlemsstaterne er blevet anmodet om hvert andet aar paa et faelles grundlag at underrette Kommissionen om de foranstaltninger, de traeffer paa omraadet;

MENER, at en systematisk evaluering paa EF-plan af de trufne foranstaltninger vil goere det muligt at drage nytte af de indvundne erfaringer og udlede nyttige oplysninger og fastlaegge retningslinjer for fremtiden;

TILSKYNDER KOMMISSIONEN til i samarbejde med medlemsstaterne at lade en saadan evaluering indgaa i sin naeste rapport.

(1) EFT nr. C 189 af 26. 7. 1989, s. 1.
RESOLUTION VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET den 10. juli 1995 om supplering af resolutionerne af 23. juni 1981, 30. juni 1982 og 14. juli 1986 vedrørende indførelse af et ensartet pas (95/C 200/01)

REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RÅDET -

SOM HENVISER til, at de ved resolution af 23. juni 1981 (1), 30. juni 1982 (2) og 14. juli 1986 (3) har udarbejdet en ensartet pasmodel,

SOM FINDER, at passet bør indeholde betegnelsen »Den Europæiske Union« i stedet for »Det Europæiske Fællesskab«, efter at traktaten om Den Europæiske Union er trådt i kraft,

SOM FINDER, at de nye medlemsstater bør bestræbe sig på snarest muligt at udstede dette pas,

SOM FINDER, at der bør foretages de nødvendige sproglige tilpasninger for at tage hensyn til disse landes tiltrædelse, og

SOM FINDER, at der bør tages hensyn til Ålandsøernes status -

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

1. I bilag I, punkt B og D, i resolution af 23. juni 1981 ændres »Det Europæiske Fællesskab« til »Den Europæiske Union«.

I bilag II, punkt A, i samme resolution ændres »Det Europæiske Fællesskabs« til »Den Europæiske Unions«.

Medlemsstaterne foretager denne ændring, efterhånden som der trykkes nye pas, dog senest fra den 1. januar 1998.

2. Republikken Østrig, Republikken Finland og Kongeriget Sverige skal bestræbe sig på at udstede dette pas senest fra den 1. januar 1998 i overensstemmelse med den model, der er blevet fastlagt i ovennævnte resolutioner, som ændret ved nærværende resolution.

3. Angivelserne i bilag I, punkt C og D, punkt E, tredje afsnit, andet led, og punkt F, G, H og I, i resolution af 23. juni 1981 skal også affattes på finsk og svensk efter de retningslinjer, der er fastsat i denne resolution for de øvrige officielle sprog i Den Europæiske Union.

Medlemsstaterne foretager disse ændringer, efterhånden som der trykkes nye pas, dog senest fra den 1. januar 1998.

4. Ordet »Åland« indsættes i pas, der udstedes på Ålandsøerne, hvis passenes indehavere har »hembygdsrätt/kotiseutuoikeus« (regionalt statsborgerskab) dér.

(1) EFT nr. C 241 af 19. 9. 1981, s. 1.

(2) EFT nr. C 179 af 16. 7. 1982, s. 1.

(3) EFT nr. C 185 af 24. 7. 1986, s. 1.
FÆLLES ERKLÆRING om artikel 31 i afgørelsen om tilpasning af retsakterne vedrørende nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union

De nye medlemsstater deltager i den gældende rotationsordning, hvorefter tre generaladvokater går på skrift efter alfabetisk orden. Tyskland, Frankrig, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige deltager dog ikke i denne ordning, da de har en fast generaladvokat. Den alfabetiske orden er som følger: Belgien (1988-1994), Danmark (1991-1997), Grækenland (1994-2000), Irland, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland og Sverige.

Fra tiltrædelsen udnævnes en spansk, en irsk og en italiensk generaladvokat. Den spanske generaladvokats mandat udløber den 6. oktober 1997. Mandatet for den irske og italienske generaladvokat, som er udnævnt fra tiltrædelsen, udløber den 6. oktober 2000.