Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 104 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af retroreflekterende afmærkninger til køretøjer i klasse M, N og O

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 7 til den oprindelige udgave af regulativet - Ikrafttrædelsesdato: 26. juli 2012

INDHOLD

REGULATIV

BILAG

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på retroreflekterende afmærkninger til køretøjer i klasse M2, M3, N, O2, O3 og O4 (1).

2. DEFINITIONER

2.1. I disse bestemmelser, forstås ved

2.2. "retrorefleksion": den refleksion, hvorved en lysstrøm returneres i retninger, der er tæt på den retning, den kommer fra, idet denne egenskab opretholdes selv ved store variationer i lysstrømmens retning

2.2.1. "retroreflekterende afmærkningsmateriale": en overflade eller en anordning, hvorfra der ved retningsbestemt belysning retroreflekteres en relativt stor del af det indfaldende lys.

2.3. Geometriske definitioner (jf. bilag 1, figur 1)

2.3.1. "referencecentrum": et punkt på eller nær et retroreflekterende område, der udpeges som værende anordningens centrum med henblik på bestemmelse af dennes ydeevne

2.3.2. "belysningsakse (symbolet I)": et linjesegment fra referencecentret til lyskilden

2.3.3. "observationsakse (symbolet O)": et linjesegment fra referencecentret til fotometerhovedet

2.3.4. "observationsvinkel (symbolet α)": vinklen mellem belysningsaksen og observationsaksen. Observationsvinklen er altid positiv og, i tilfælde af retrorefleksion, en lille vinkel

2.3.5. "observation i halvt plan": det halve plan, der udgår fra belysningsaksen, og som omfatter observationsaksen

2.3.6. "referenceakse (symbolet R)": et nærmere bestemt linjesegment, der udgår fra referencecentret, og som tjener til at beskrive den retroreflekterende anordnings vinkelposition

2.3.7. "indfaldsvinklen (symbolet β)": vinklen fra belysningsaksen til referenceaksen. Indfaldsvinklen er normalt ikke større end 90°, men for fuldstændighedens skyld defineres dens maksimale område som 0° < β < 180°. Med henblik på fuld specificering af orienteringen er denne vinkel kendetegnet ved de to komponenter β1 og β2

2.3.8. "drejningsvinklen (symbolet ε)": den vinkel, der angiver orienteringen af det retroreflekterende materiale ved et passende symbol for drejningen om referenceaksen

2.3.9. "førsteaksen (symbolet 1)": en akse gennem referencecentret, vinkelret på observationshalvplanet

2.3.10. "førstekomponenten i indgangsvinklen (symbolet β1)": vinklen fra belysningsaksen til det plan, der indeholder referenceaksen og førsteaksen; den dækker området – 180° < β1 < 180°

2.3.11. "andenkomponenten i indgangsvinklen (symbolet β2)": vinklen fra planet indeholdende observationshalvplanet til referenceaksen; den dækker området – 90° < β2 < 90°

2.3.12. "andenaksen (symbolet 2)": en akse gennem referencecentret, vinkelret på både førsteaksen og referenceaksen. Andenaksens positive retning ligger i observationshalvplanet, når – 90° < β1 < 90° som vist i bilag 1, figur 1.

2.4. Fotometriske definitioner

2.4.1. "reftrorefleksionskoefficienten (symbolet R')": kvotienten for belysningsintensitet R for en plan retroreflekterende overflade og dens areal A.

2

–2

–1

2.4.2. "den retroreflekterende prøves vinkeldiameter (symbol η)": den modstående vinkel til den retroreflekterende prøves største dimension, enten i belysningskildens centrum eller i modtagerens centrum (ß1 = ß2 = 0°)

2.4.3. "modtagerens vinkeldiameter (symbolet η2)": den modstående vinkel til modtagerens største dimension set fra referencecentret (β1 = β2 = 0°)

2.4.4. "luminansfaktor (symbolet ß)": forholdet mellem det pågældende legemes luminans og en perfekt lysspreders luminans under identiske belysnings- og observationsforhold

2.4.5. "farven på anordningens reflekterede lys": definitionerne på farven af det reflekterede lys findes i punkt 2.30 i regulativ nr. 48.

2.5. Beskrivelse af et goniometer

I bilag 1, figur 2, vises et goniometer, der kan anvendes til retroreflekterende målinger i CIE-geometri. I denne illustration er fotometerhovedet (O) vilkårligt placeret lodret over lyskilden (I). Førsteaksen er illustreret som værende fast og vandret og er placeret vinkelret på observationshalvplanet. Alle opstillinger af komponenterne, som er ækvivalente med den viste, kan benyttes.

2.6. Definition af "type"

Ved forskellige typer afmærkningsmateriale forstås materialer, der afviger på så væsentlige punkter som:

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

4. HANDELSNAVNE OG ANDRE MÆRKER

5. GODKENDELSE

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, der indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type retroreflekterende afmærkningsmateriale.

"E" for materiale til særlige afmærkninger/grafik inden for et større område

"D" for materiale til særlige afmærkninger/grafik inden for et mindre område

"C" for materiale til kontur-/stribeafmærkning

Alle afmærkningsmaterialer, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ud over den i punkt 4.1 beskrevne mærkning forsynes med et letlæseligt internationalt godkendelsesmærke, som ikke kan slettes. Dette mærke skal bestå af:

6. GENERELLE FORSKRIFTER

Retroreflekterende afmærkningsmaterialer skal være konstrueret således, at de fungerer tilfredsstillende og fortsat vil gøre dette ved normal anvendelse. Hertil kommer, at de ikke må frembyde nogen konstruktions- eller fremstillingsfejl, som betyder, at de ikke fungerer effektivt eller er vanskelige at vedligeholde.

De retroreflekterende afmærkningsmaterialers ydre overflade skal let kunne rengøres. Overfladen må derfor ikke være ujævn, og eventuelle fremspring må ikke være til hinder for nem rengøring.

7. SÆRLIGE FORSKRIFTER

Hvidt retroreflekterende afmærkningsmateriale bestemt til anvendelse som base eller baggrund ved tryk af fuldt logo i farver og klasse "E"-mærkning i anvendelser uden for områder uden tryk kan opfylde kravene i bilag 7, tabel 2, for materialer i klasse "D" og skal være mærket som klasse "D/E".

For retroreflekterende afmærkningsmaterialer i klasse "E" er maksimumværdierne for retrorefleksionskoefficienten mindre end eller lig med 33 % af værdierne defineret i bilag 7, tabel 2.

For retroreflekterende afmærkningsmaterialer i klasse "D" er maksimumværdierne for retrorefleksionskoefficienten mindre end eller lig med værdien defineret i bilag 7, tabel 2, og bestemt til at skulle anvendes i særlige afmærkninger og grafik.

Alt efter karakteren af et retroreflekterende materiale kan de kompetente myndigheder tillade, at laboratorier udelader visse unødvendige prøvninger under forudsætning af, at sådanne udeladelser er nævnt under "Bemærkninger" i formularen om meddelelse af godkendelse.

8. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE AF RETROREFLEKTERENDE AFMÆRKNINGSMATERIALER

anse ændringerne for at være uden væsentlige negative virkninger, således at typen af anordning stadig opfylder kravene

9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

Materialerne anses ikke for uoverensstemmende, hvis de kolorimetriske egenskaber for fem tilfældigt udtagne prøveeksemplarer opfylder specifikationerne i bilag 6 i dette regulativ (bedømmes ved visuel inspektion).

10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

Den godkendelse, der er meddelt for en type retroreflekterende afmærkningsmateriale i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis de ovenfor nævnte forskrifter ikke er opfyldt, eller hvis et retroreflekterende afmærkningsmateriale, der bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse ophører fuldstændigt med at producere et retroreflekterende afmærkningsmateriale, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har indrømmet godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

12. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse eller fuldstændigt ophør af produktion skal sendes.

(1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(3) Intet i dette regulativ forhindrer de nationale myndigheder i at forbyde anvendelsen af retroreflekterende reklamer, logoer eller særlige afmærkninger eller bogstaver/tegn som defineret i punkt 2.1.2. i dette regulativ.

Godkendelsesnummeret og det ekstra symbol skal anbringes tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet "E" eller til venstre eller til højre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal placeres på samme side af bogstavet "E" og vende i samme retning. Godkendelsesnummeret og det ekstra symbol skal placeres diametralt modsat hinanden. Brugen af romertal som godkendelsesnumre bør undgås for at hindre sammenblanding med andre symboler.

Det retroreflekterende afmærkningsmateriale, som er påført ovenstående godkendelsesmærke, er blevet godkendt i Tyskland (E1) under godkendelsesnummer 0001148. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 104 i dets oprindelige form. Symbolet "C" angiver klassen af det retroreflekterende materiale, som er bestemt til kontur-/stribeafmærkning. Symbolet "D" angiver materiale til særlige afmærkninger/grafik inden for et mindre område, og symbolet "E" angiver materiale til særlige afmærkninger/grafik inden for et større område.

Efter kontrol af de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne for former og dimensioner (bilag 5) underkastes prøverne varmebestandighedsprøvningen i bilag 8 til dette regulativ, efterfulgt af prøvningerne i bilag 6 og 7.

Minimallængden for et element retroreflekterende afmærkningsmateriale skal være således, at mindst ét godkendelsesmærke er synligt.

Bredden for et side- og/eller bagendemateriale skal være 50 mm + 10/– 0 mm.

Hvis prøven er forsynet med orienteringsmærke, skal de angivne værdier kun være overholdt for denne orientering. Prøveeksemplarer uden orienteringsmærke skal desuden inspiceres for værdier ved 0°og 90°orienteringer.

Fotometriske specifikationer for retroreflekterende afmærkninger i klasse C:

1. Ved belysning med en CIE-standardlyskilde A og ved måling som anbefalet i CIE-publikation nr. 54, 1982, skal retrorefleksionskoefficienten R' i candela pr. m2 pr. lux (cd/m2/lux) for det retroreflekterende område i ny tilstand for gule, hvide og røde materialer være mindst som anført i tabel 1.

BILAG 8

BESTANDIGHED OVER FOR YDRE PÅVIRKNINGER

1. VEJRBESTANDIGHED

1.1. Fremgangsmåde - Til hver prøvning udtages to eksemplarer af en prøveenhed (jf. dette regulativs punkt 2.1.1). Det ene prøveeksemplar skal opbevares i en mørk og tør beholder med henblik på senere brug som "ikke-eksponeret referenceeksemplar".

Det andet prøveeksemplar underkastes en belysningskilde i overensstemmelse med ISO-standard 105-B02-1978, punkt 4.3.1. det retroreflekterende materiale skal eksponeres, indtil blå standard nr. 7 er falmet til nr. 4 på gråskalaen. Efter prøvningen skal prøveeksemplaret vaskes i en svag neutral rengøringsopløsning, tørres og undersøges for overensstemmelse med de krav, som er fastsat i punkt 1.2 til 1.4.

1.2. Udseende

Intet område på det eksponerede prøveeksemplar må vise tegn på revnedannelse, afskalning, spaltning, blæredannelse, delaminering, deformering, kridtning, anløbning eller korrosion.

1.3. Farvebestandighed — Det eksponerede prøveeksemplars farver skal fortsat opfylde kravene i bilag 6.

1.4. Indvirkningen på det retroreflekterende materiales retrorefleksionskoefficient:

1.4.1. Ved denne prøvning skal der kun foretages måling ved en observationsvinkel på α = 20′ og en indfaldsvinkel på ß2 = 5° ved hjælp af den metode, der er beskrevet i bilag 7.

1.4.2. Det eksponerede prøveeksemplars retrorefleksionskoefficient i tør tilstand skal være mindst 80 % af værdien i bilag 7, tabel 1 og 2.

2. KORROSIONSBESTANDIGHED

2.1. Et eksemplar af en prøveenhed skal udsættes for en salttåge i 48 timer: 2 perioder af hver 24 timer adskilt ved en pause på 2 timer, hvor prøveeksemplaret får mulighed for at tørre.

Salttågen frembringes ved forstøvning ved en temperatur på 35 ± 2 °C af en saltopløsning bestående af fem dele natriumklorid (efter vægt) opløst i 95 dele destilleret vand, som indeholder højst 0,02 % urenheder.

2.2. Prøven må ikke umiddelbart efter prøvningen udvise tegn på korrosion, som kan forringe afmærkningens effektivitet.

2.2.1. De retroreflekterende områders retrorefleksionskoefficient R′ skal, når den måles efter en restitutionsperiode på 48 timer som anført i bilag 7, punkt 1, ved en indfaldsvinkel på ß2 = 5° og en observationsvinkel på α = 20′, henholdsvis være mindst lig værdien i bilag 7, tabel 1, eller højest lig værdien i tabel 2. Inden måling skal overfladen renses for saltafsætninger fra salttågen.

3. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR BRÆNDSTOFFER

Et udsnit af en prøveenhed med en længde på ikke under 300 mm nedsænkes i en blanding af n-heptan og toluen, 70 % og 30 % v/v, i 1 minut.

Efter optagning skal overfladen tørres med en blød klud og må ikke fremvise nogen synlig ændring, som kan forringe anordningens effektivitet.

4. VARMEBESTANDIGHED

4.1. Et mindst 300 mm langt prøveemne opbevares i 12 timer i (for støbte plastrefleksanordninger i 48 timer) i tør omgivende luft ved en temperatur på 65 ± 2 °C, hvorefter prøven sættes til afkøling i 1 time ved 23 ± 2 °C. Den skal derefter opbevares i 12 timer ved en temperatur på – 20 ± 2 °C.

4.2. Prøven skal undersøges efter en restitutionsperiode på 4 timer under normale laboratorieforhold.

4.3. Der må efter denne prøvning ikke være tegn på revnedannelse eller nogen betragtelig deformering af overfladerne, navnlig hvad angår de optiske enheder.

5. BESTANDIGHED OVER FOR RENGØRING

5.1. Manuel rengøring

5.1.1. Et prøveeksemplar smurt med en blanding af en smøreolie og grafit skal let kunne rengøres uden skade på de retroreflekterende overflader, når det tørres med et mildt alifatisk opløsningsmiddel som f.eks. n-heptan og derefter vaskes med et neutralt rengøringsmiddel.

5.2. Maskinvask

5.2.1. Når prøveeksemplaret udsættes for sprøjtning i 60 sekunder ved de normale monteringsforhold, må der ikke forekomme beskadigelse af den retroreflekterende overflade eller delaminering fra underlaget eller adskillelse fra prøveeksemplarets monteringsflade ved følgende opstillingsparametre:

a) Vand-/vaskeopløsningens tryk: 8 ± 0,2 MPa.

b) Vand-/vaskeopløsningens temperatur: 60° – 5 °C.

c) Vand-/vaskeopløsningens flowhastighed: 7 ± 1 l/min.

d) Renseanordningens spids holdes i en afstand af 600 ± 20 mm fra den retroreflekterende overflade.

e) Renseanordningen holdes i en vinkel på højst 45 grader i forhold til vinkelret på den retroreflekterende overflade.

f) 40 graders dyse, der giver et bredt strålemønster.

6. DE FOTOMETRISKE EGENSKABERS STABILITET

6.1. Den godkendende myndighed har ret til at prøve de optiske egenskabers stabilitet for et retroreflekterende materiale i brug (når dette bruges til afmærkning eller til særlige afmærkninger/grafik).

6.2. De administrative myndigheder hos de kontraherende parter, hvor godkendelsen er meddelt kan påtage sig de samme prøvninger. Hvis der forekommer "systematiske svigt efter ibrugtagning" af en type retroreflekterende materiale, skal de prøvede materialeprøver sendes til inspektion hos den myndighed, der har meddelt godkendelsen.

6.3. Hvis andre kriterier mangler, etableres karakteristikken "systematiske svigt efter ibrugtagning" for en type retroreflekterende materiale i henhold til punkt 6 i dette regulativ.

7. MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR VAND

7.1. Det retroreflekterende prøvemateriale nedsænkes i 10 minutter i vand med en temperatur på 50 ± 5 °C, således at det højeste punkt på øverste del af den retroreflekterende flade befinder sig 20 mm under vandoverfladen. Denne prøvning gentages, efter at prøven er drejet 180°, således at den retroreflekterende flade er underst, og bagsiden er dækket af ca. 20 mm vand. Prøveenheden(-erne) nedsænkes umiddelbart derefter i vand med en temperatur på 25 ± 5 °C.

7.2. Efter denne prøvning må intet vand være trængt ind til prøveenheden. Hvis besigtigelse utvetydigt afslører vand, har det retroreflekterende afmærkningsmateriale ikke bestået prøven.

7.3. Såfremt besigtigelsen ikke har afsløret vand, eller der er tvivl, måles reflekskoefficienten R′ efter den i bilag 7 beskrevne metode efter forudgående let afrystning af overskydende vand fra prøveenhedens overflade.

8. KLÆBEEVNE (FOR KLÆBEMIDLER I KLASSE C)

8.1. De retroreflekterende materialers vedhæftning bestemmes efter 24 timers hærdningstid ved i en maskine til prøvning af trækstyrke at trække materialet i en vinkel på 90 grader.

8.2. De retroreflekterende materialer må ikke let kunne fjernes, uden at materialet beskadiges.

8.3. De retroreflekterende materialer skal kræve en kraftpåvirkning på mindst 10 N pr. 25 mm bredde ved en konstant hastighed af 300 mm i minuttet for at blive fjernet fra underlaget.

9. BØJNING

9.1. For prøver, som skal klistres på en fleksibel overflade, dvs. en presenning, anvendes følgende fremgangsmåde:

9.1.1. Et prøveeksemplar med målene 50 mm gange 300 mm bøjes en enkelt gang i længderetningen omkring en 3,2 mm dorn, idet klæbemidlet er i kontakt med dornen i 1 sekund. Prøvningstemperaturen skal være 23 ± 2 °C. Bemærk: For at lette prøvningen spredes der talkumpulver på klæbemidlet for at forhindre, at det klæber til dornen.