DA Den Europæiske Unions Tidende L 138/1

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 101 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler drevet udelukkende af en forbrændingsmotor eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem med hensyn til måling af emissionen af carbondioxid og brændstofforbrug og/eller måling af elektrisk energiforbrug og rækkevidde og af køretøjer i klasse M1 og N1 drevet udelukkende af et elektrisk fremdriftssystem med hensyn til måling af elektrisk energiforbrug og rækkevidde

Omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 01 — Ikrafttrædelsesdato: 9. december 2010

INDHOLD

REGULATIV

1. Anvendelsesområde

2. Definitioner

3. Ansøgning om godkendelse

4. Godkendelse

5. Forskrifter og prøvninger

6. Ændring og udvidelse af godkendelsen af den godkendte type

7. Betingelser for udvidelse af typegodkendelsen for en køretøjstype

8. Særlige bestemmelser

9. Produktionens overensstemmelse

10. Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

11. Endeligt ophør af produktionen

12. Navne og adresser på tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder

BILAG

Bilag 1 — Væsentlige specifikationer for et køretøj, der udelukkende drives af en forbrændingsmotor, og oplysninger om udførelse af prøvninger

Bilag 2 — Væsentlige specifikationer for et køretøj, der udlukkende drives af et elektrisk fremdriftssystem, og oplysninger om udførelse af prøvninger

Bilag 3 — Væsentlige specifikationer for et køretøj, der drives af et hybridt elektrisk fremdriftssystem, og oplysninger om udførelse af prøvninger

Bilag 4 — Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til regulativ nr. 101

Bilag 5 — Udformning af godkendelsesmærker

Bilag 6 — Metode til måling af emissioner af carbondioxid og brændstofforbrug for køretøjer, der udelukkende drives af en forbrændingsmotor

Bilag 7 — Metode til måling af det elektriske energiforbrug for køretøjer, der udelukkende drives af et elektrisk fremdriftssystem

Tillæg — Bestemmelse af den samlede køremodstand for et køretøj, der udelukkende drives af et elektrisk fremdriftssystem, og kalibrering af dynamometeret

Bilag 8 — Metode til måling af emission af carbondioxid, brændstofforbrug og elektrisk energiforbrug for køretøjer, der drives af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

Tillæg 1 — Ladetilstandsprofil (SOC) for den elektriske energienhed/kraftlagringsenhed til OVC HEV'er

Tillæg 2 — Metode til måling af elektricitetsbalancen for batteriet i OVC- og NOVC-HEV'er

Bilag 9 — Metode til måling af den elektriske rækkevidde for køretøjer udelukkende drevet af et elektrisk fremdriftssystem eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem og OVC-rækkevidden for køretøjer drevet af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

Bilag 10 — Emissionprøvningsprocedure for et køretøj udstyret med et periodisk regenerende system

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M1 og N1 (1) for så vidt angår:

a) måling af carbondioxidemission (CO2) og brændstofforbrug og/eller måling af elektrisk energiforbrug og rækkevidde for køretøjer drevet udelukkende af en forbrændingsmotor eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

b) måling af elektrisk energiforbrug og rækkevidde for køretøjer, drevet udelukkende af et elektrisk fremdriftssystem.

Det finder ikke anvendelse på køretøj i klasse N1, hvis både:

a) den motortype, der er monteret i denne type køretøj, er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 49, og

b) fabrikantens samlede årlige produktionsmængde på verdensplan af N1-køretøjer er under 2 000 enheder.

2. DEFINITIONER

I dette regulativ gælder følgende definitioner:

2.1.

2.2.

2.3.

2.4.

2.5.

2.6.

1

1

2.7.

1

2.8.

2.9.

2.10.

2.11.

2.12.

2.13.

2.14.

2.15.

2.15.1. »Hybridt elektrisk fremdriftssystem«: et fremdriftssystem, der til den mekaniske fremdrift bruger energi fra begge nedenstående kilder af lagret energi/kraft i køretøjet:

et brændstof, der forbruges

en lagringsanordning for elektrisk energi/kraft (f.eks.: batteri, kondensator, svinghjul/generator osv.)

2.16.

2.17.

2.17.1. »Hybridt elkøretøj (HEV)«: et køretøj drevet af et hybridt elektrisk fremdriftssystem.

2.18.

2.19.

På fabrikantens anmodning gælder de prøvningsforskrifter, som er specifikke for periodisk regenererende systemer, ikke for en regenereringsanordning, hvis fabrikanten tilvejebringer data til typegodkendelsesmyndigheden, hvor emission af CO2, under cyklusser, hvor regenerering forekommer, ikke overstiger den erklærede værdi med mere end 4 procent efter aftale med den tekniske tjeneste.

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1. Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til måling af emissionen af carbondioxid og brændstofforbruget og/eller måling af elektrisk energiforbrug og elektrisk rækkevidde indleveres af køretøjsfabrikanten eller af dennes behørigt akkrediterede repræsentant.

3.2. Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

3.2.1. En beskrivelse af køretøjets vigtigste egenskaber, som omfatter alle de enkeltheder, der er beskrevet i bilag 1, bilag 2 eller bilag 3 afhængigt af det pågældende fremdriftssystem. På anmodning fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne, eller fabrikanten kan supplerende tekniske oplysninger tages i betragtning for specifikke køretøjer, som er særlig brændstoføkonomiske.

3.2.2. Beskrivelse af køretøjets grundlæggende træk, herunder dem, der er anvendt i udkast til bilag 4.

3.3. Et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for at udføre godkendelsesprøvning. For så vidt angår køretøjer i klasse M1 og N1, som er typegodkendte med hensyn til emissioner i henhold til regulativ nr. 83, vil den tekniske tjeneste i forbindelse med prøvningen undersøge, om dette køretøj, hvis det udelukkende drives af en forbrændingsmotor eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem, lever op til de grænseværdier, der er gældende for den pågældende type, som beskrevet i regulativ nr. 83.

3.4. Den kompetente myndighed skal efterprøve, at der findes tilfredsstillende bestemmelser til at sikre en effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse, før den meddeler godkendelse af køretøjstypen.

4. GODKENDELSE

4.1. Hvis emissionerne af CO2 og brændstofforbruget og/eller det elektriske energiforbrug og den elektriske rækkevidde af køretøjstypen, der er indleveret til godkendelse i henhold til dette regulativ, er blevet målt ifølge betingelserne anført i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for denne køretøjstype.

4.2. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers to første cifre (på nuværende tidspunkt 01) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, regulativet har været genstand for på godkendelsestidspunktet. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.

4.3. Meddelelse om godkendelse eller afslag på godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ.

4.4. Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)

4.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.

4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten tilknyttede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i den stat, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

4.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.

4.7. Godkendelsesmærket skal være anbragt tæt ved eller på køretøjsdatapladen.

4.8. Bilag 5 til dette regulativ giver eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

5.1. Generelt

De komponenter, som er tilbøjelige til at påvirke emissionen af CO2 og brændstofforbruget eller det elektriske energiforbrug, skal være således udformet, konstrueret og samlet, at det ved normal anvendelse er muligt for køretøjet, til trods for de vibrationer, som det kan udsættes for, at stemme overens med dette regulativs bestemmelser.

5.2. Beskrivelse af prøvninger for køretøjer, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor

5.2.1. CO2-emissioner og brændstofforbrug måles i henhold til prøvningsforskrifterne i bilag 6. Køretøjer, som ikke når op på de i prøvecyklussen krævede accelerations- og maksimumshastighedsværdier, skal køres med speederen trykket helt ned, indtil de igen når den krævede arbejdskurve. Afvigelser fra prøvecyklussen skal registreres i prøvningsrapporten.

5.2.2. Resultaterne af CO2-målingen udtrykkes som CO2-emission i gram pr. kilometer (g/km) afrundet til det nærmeste hele tal.

5.2.3. Brændstofforbruget angives i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG eller diesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG) og beregnes i henhold til punkt 1.4.3 i bilag 6 ved carbonbalancemetoden ved anvendelse af den målte emission af CO2 og de andre carbonrelaterede emissioner (CO og HC). Resultaterne vil blive rundet af til den første decimal.

5.2.4. Til beregningsformål som nævnt i punkt 5.2.3 skal brændstofforbruget udtrykkes i passende enheder, og de følgende brændstofspecifikationer skal anvendes:

a) densitet: målt på prøvningsbrændstoffet ifølge ISO 3675 eller ved en tilsvarende fremgangsmåde. For benzin, diesel, biodiesel og ethanol (E85) vil densiteten målt ved 15 °C blive anvendt; for LPG og NG/biomethan vil en referencedensitet blive anvendt som følger: 0,538 kg/liter for LPG 0,654 kg/m3 for NG (3)

b) hydrogen-carbon-forhold: Der vil blive anvendt faste værdier, som er: C1H1,89O0,016 for benzin C1H1,86O0,005 for diesel C1H2,525 for LPG (flydende gas) CH4 for NG (naturgas) og biomethan C1H2,74O0,385 for ethanol (E85).

5.3. Beskrivelse af prøvninger for køretøjer, som udelukkende drives af et elektrisk fremdriftssystem

5.3.1. Den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne, udfører målingen af det elektriske energiforbrug i henhold til metoden og prøvecyklussen i bilag 7 til dette regulativ.

5.3.2. Den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne, udfører målingen af køretøjets elektriske rækkevidde i henhold til metoden i bilag 9.

Den elektriske rækkevidde målt efter denne metode er den eneste, der må medtages i salgsfremmende materiale.

5.3.3. Resultatet af det elektriske energiforbrug udtrykkes i watt-timer pr. kilometer (Wh/km) og rækkevidden i km, begge afrundet til det nærmeste hele tal.

5.4. Beskrivelse af prøvninger for køretøjer, som drives af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

5.4.1. Den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne, udfører målingen af CO2-emissioner og det elektriske energiforbrug i henhold til forskrifterne i bilag 8.

5.4.2. Resultaterne af CO2-prøvningen udtrykkes som CO2-emission i gram pr. kilometer (g/km) rundet af til det nærmeste hele tal.

5.4.3. Brændstofforbruget angives i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG eller diesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG) og beregnes i henhold til punkt 1.4.3 i bilag 6 ved carbonbalancemetoden ved anvendelse af den målte emission af CO2 og de andre carbonrelaterede emissioner (CO og HC). Resultaterne vil blive rundet af til den første decimal.

5.4.4. Ved den i punkt 5.4.3 nævnte beregning anvendes forskrifterne og værdierne i punkt 5.2.4.

5.4.5. Resultatet af det elektriske energiforbrug udtrykkes i watt-timer pr. kilometer (Wh/km), afrundet til det nærmeste hele tal.

5.4.6. Den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne, udfører målingen af køretøjets elektriske rækkevidde i henhold til metoden i bilag 9 til dette regulativ. Resultatet angives i km, afrundet til det nærmeste hele tal.

Den elektriske rækkevidde målt efter denne metode er den eneste, der må medtages i salgsfremmende materiale og anvendes ved beregningerne i bilag 8.

5.5. Fortolkning af resultater

5.5.1. CO2-værdien eller værdien for elektrisk energiforbrug anvendt som typegodkendelsesværdien skal være den værdi, der er oplyst af fabrikanten, hvis værdien målt af den tekniske tjeneste ikke overstiger den oplyste værdi med mere end 4 %. Den målte værdi kan være lavere uden nogen begrænsninger.

Når det drejer sig om køretøjer, der udelukkende drives af en forbrændingsmotor, og som er udstyret med periodisk regenererende systemer som defineret i punkt 2.19, multipliceres resultaterne med faktoren Ki fra bilag 10 før sammenligning med den oplyste værdi.

5.5.2. Hvis den målte værdi for CO2 eller elektrisk energiforbrugsværdi overstiger fabrikantens erklærede CO2- eller elektriske energiforbrugsværdi med mere end 4 procent, udføres en anden prøvning på det samme køretøj.

Når gennemsnittet af de to prøvningsresultater ikke overstiger fabrikantens erklærede værdi med mere end 4 procent, tages den værdi, der er oplyst af fabrikanten, som den typegodkendte værdi.

5.5.3. Hvis gennemsnittet stadig overstiger den oplyste værdi med mere end 4 procent, gennemføres en endelig prøvning på det samme køretøj. Gennemsnittet af de tre prøvningsresultater tages som typegodkendelsesværdien.

6. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF DEN GODKENDTE TYPE

6.1. Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten:

6.1.1. vurdere, at de udførte ændringer sandsynligvis ikke vil have en væsentlig skadelig virkning på værdierne for CO2 og brændstofforbrug eller elektrisk energiforbrug, og at godkendelse i dette tilfælde vil være gyldig for den ændrede køretøjstype, eller

6.1.2. kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for at udføre prøvningerne i henhold til betingelserne i punkt 7 i dette regulativ.

6.2. Bekræftelse eller udvidelse af en godkendelse med specifikation af ændringerne meddeles efter proceduren i punkt 4.3 til parterne i 1958-aftalen, der anvender dette regulativ.

6.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i aftalen fra 1958, som anvender dette regulativ, i form af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ.

7. BETINGELSER FOR UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN FOR EN KØRETØJSTYPE

7.1. Køretøjer, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor, bortset fra køretøjer udstyret med et periodisk regenererende emissionskontrolsystem

Typegodkendelsen kan udvides til køretøjer af samme type eller en anden type, der er forskellig med hensyn til følgende specifikationer i bilag 4, hvis de CO2-emissioner, der måles af den tekniske tjeneste, ikke overskrider typegodkendelsesværdien med mere end 4 % for køretøjer i klasse M1 og med mere end 6 % for køretøjer i klasse N1:

7.1.1. Referencemasse

7.1.2. Tilladt totalvægt

7.1.3. Karrosseriets art a) for M1: sedan, hatchback, stationcar, coupé, cabriolet, MPV-køretøj (4) b) for N1: lastbil, varevogn.

7.1.4. Totalt gearudvekslingsforhold

7.1.5. Motorudstyr og tilbehør.

7.2. Køretøjer, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor, og som er udstyret med et periodisk regenererende emissionskontrolsystem

Typegodkendelsen kan udvides til køretøjer af den samme type eller af en anden type, der adskiller sig med hensyn til egenskaberne i bilag 4, der er angivet i punkt 7.1.1 til 7.1.5 ovenfor, men ikke adskiller sig fra egenskaberne for køretøjsfamilien i bilag 10, hvis de CO2-emissioner, der måles af den tekniske tjeneste, ikke overskrider den typegodkendte værdi med mere end 4 % for køretøjer i klasse M1 og med mere end 6 % for køretøjer i klasse N1, hvor den samme Ki-faktor finder anvendelse.

Typegodkendelsen kan også udvides til køretøjer af den samme type, men med en anden Ki-faktor, hvis den korrigerede CO2-værdi, som måles af den tekniske tjeneste, ikke overskrider den typegodkendte værdi med mere end 4 % for køretøjer i klasse M1 og med mere end 6 % for køretøjer i klasse N1.

7.3. Køretøjer, der udelukkende drives af et elektrisk fremdriftssystem

Udvidelser kan meddeles efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.

7.4. Køretøjer, der drives af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

Typegodkendelsen kan udvides til køretøjer af samme type eller en anden type, der er forskellig med hensyn til følgende specifikationer i bilag 4, hvis de CO2-emissioner og det elektriske energiforbrug, der måles af den tekniske tjeneste, ikke overskrider typegodkendelsesværdien med mere end 4 % for køretøjer i klasse M1 og med mere end 6 % for køretøjer i klasse N1:

7.4.1. Referencemasse

7.4.2. Tilladt totalvægt

7.4.3. Karrosseritype a) for M1: sedan, hatchback, stationcar, coupé, cabriolet, MPV-køretøj (5) b) for N1: lastbil, varevogn.

7.4.4. For så vidt angår ændringer af andre egenskaber, kan der meddeles udvidelser efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.

7.5. Udvidelse af godkendelse af køretøjer i klasse N1 fra samme familie, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

7.5.1. For køretøjer i klasse N1, der er typegodkendt som medlemmer af en køretøjsfamilie under anvendelse af proceduren i punkt 7.6.2, kan typegodkendelsen kun udvides til at omfatte køretøjer fra samme familie, såfremt den tekniske tjeneste mener, at det nye køretøjs brændstofforbrug ikke ligger over det køretøjs brændstofforbrug, som ligger til grund for familiens brændstofforbrug.

Godkendelserne kan også udvides til at omfatte køretøjer, som:

a) er op til 110 kg tungere end de familiemedlemmer, der er prøvet, forudsat at de højst er 220 kg tungere end de letteste medlemmer af familien, og

b) alene på grund af en ændret dækstørrelse har en lavere total transmissionsudveksling end de medlemmer af familien, der er afprøvet, og

c) stemmer overens med familien i alle andre henseender.

7.5.2. For køretøjer i klasse N1, der er typegodkendt som medlemmer af en køretøjsfamilie under anvendelse af proceduren punkt 7.6.3, kan typegodkendelsen kun udvides til at omfatte køretøjer fra samme familie uden yderligere prøvning, såfremt den tekniske tjeneste mener, at det nye køretøjs brændstofforbrug ligger inden for de grænser, der dannes af de to køretøjer i familien, der har henholdsvis det største og det mindste brændstofforbrug.

7.6. Godkendelse af køretøjer i klasse N1 fra samme familie, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor eller af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

Køretøjer i klasse N1 kan typegodkendes inden for en familie som defineret i punkt 7.6.1 under anvendelse af én af de to alternative metoder beskrevet i punkt 7.6.2 og 7.6.3.

7.6.1. N1-køretøjer kan grupperes i en køretøjsfamilie i dette regulativs betydning, hvis følgende parametre er identiske eller holder sig inden for nærmere fastsatte grænser:

7.6.1.1. Identiske parametre er: a) fabrikant og type som defineret i bilag 4, punkt 2 b) slagvolumen c) emissionskontrolsystem d) brændstofsystemtype som defineret i bilag 4, punkt 6.7.2.

7.6.1.2. Følgende parametre skal holdes inden for følgende grænser: a) totalt udvekslingsforhold (højst 8 % højere end det laveste) som defineret i bilag 4, punkt 6.10.3 b) referencemasse (højst 220 kg lettere end den tungeste) c) frontareal (højst 15 % mindre end det største) d) motoreffekt (højst 10 % mindre end den højeste værdi).

7.6.2. En køretøjsfamilie som defineret i punkt 7.6.1 kan typegodkendes med data vedrørende CO2-emissioner og brændstofforbrug, der er fælles for alle medlemmer af familien. Den tekniske tjeneste skal til afprøvning vælge det medlem af familien, som tjenesten anser for at have den højeste CO2-emission. Målingerne udføres som beskrevet i punkt 5 og i bilag 6, og resultaterne i henhold til den metode, der er beskrevet i punkt 5.5 anvendes som typegodkendelsesværdier, der er fælles for alle medlemmer af familien.

7.6.3. Køretøjer, som er grupperet i en familie som defineret i punkt 7.6.1, kan typegodkendes med individuelle data for CO2-emissioner og brændstofforbrug for hvert af familiens medlemmer. Den tekniske tjeneste udvælger de to køretøjer til afprøvning, som tjenesten anser for at have henholdsvis den højeste og den laveste CO2-emission. Målingerne udføres som beskrevet i punkt 5 og i bilag 6. Hvis fabrikantens data for disse to køretøjer ligger inden for den tolerance, der er beskrevet i punkt 5.5, kan de CO2-emissioner, som fabrikanten har opgivet for alle medlemmer af køretøjsfamilien, anvendes som typegodkendelsesværdier. Hvis fabrikantens data ikke ligger inden for tolerancen, anvendes resultaterne i henhold til den metode, der er beskrevet i punkt 5.5, som typegodkendelsesværdier, og den tekniske tjeneste skal vælge et passende antal andre familiemedlemmer til yderligere prøvninger.

8. SÆRLIGE BESTEMMELSER

I fremtiden kan der blive udbudt køretøjer med særligt energieffektive teknologier, som kan underlægges supplerende prøvningsprogrammer. Disse vil blive fastlagt på et senere tidspunkt, hvilket kan kræves af fabrikanten for at demonstrere fordelene ved løsningen.

9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

9.1. Køretøjer godkendt i henhold til dette regulativ skal fremstilles således, at de er i overensstemmelse med det typegodkendte køretøj.

9.2. For således at verificere, at betingelserne anført i punkt 9.1 er overholdt, skal der udføres passende produktionskontrol.

9.3. Køretøjer, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor

9.3.1. Som en generel regel kontrolleres de forholdsregler, som skal sikre produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2-emissioner fra køretøjer, på baggrund af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.

Kontrollen af produktionens overensstemmelse er baseret på en vurdering af fabrikantens tilsynsprocedure, som udføres af en kompetent myndighed for at sikre køretøjstypens overensstemmelse med hensyn til emission af CO2.

Hvis myndigheden ikke er tilfreds med standarden af fabrikantens tilsynsprocedure, kan den kræve, at der gennemføres verifikationsprøvninger på køretøjer i produktion.

9.3.1.1. Hvis en måling af emissionen af CO2 skal gennemføres på en køretøjstype, som har fået én eller adskillige udvidelser, vil prøvningerne blive udført på det/de køretøj(er), som er tilgængelige på prøvningstidspunktet (køretøj(er) beskrevet i det første dokument eller i efterfølgende udvidelser).

9.3.1.1.1. Køretøjets overensstemmelse ved CO2-prøvningen.

9.3.1.1.1.1. Tre køretøjer udtages tilfældigt fra serien og prøves i henhold til den procedure, som er beskrevet i bilag 6.

9.3.1.1.1.2. Hvis myndigheden er tilfreds med den produktionsstandardafvigelse, som fabrikanten har angivet, udføres prøvningerne i henhold til punkt 9.3.2. Hvis myndigheden ikke er tilfreds med den produktionsstandardafvigelse, som fabrikanten har angivet, udføres prøvningerne i henhold til punkt 9.3.3.

9.3.1.1.1.3. Produktionen af en serie anses for at være overensstemmende eller ikke-overensstemmende på basis af prøvninger af de tre prøveudtagne køretøjer, når først der er truffet en beslutning om godkendelse eller nægtelse af godkendelse for CO2, ifølge de prøvningskriterier, som er anført i den tilhørende tabel. Hvis der ikke træffes nogen beslutning om godkendelse eller nægtelse af godkendelse for CO2, udføres en prøvning på et yderligere køretøj (se figur 1).

9.3.1.1.1.4. Når det drejer sig om periodisk regenererende systemer som defineret i punkt 2.19, multipliceres resultaterne med faktoren Ki opnået ved proceduren i bilag 10 på meddelelsestidspunktet for typegodkendelsen. På fabrikantens anmodning kan prøvningen udføres straks efter fuldendt regenerering.

Figur 1

9.3.1.1.2. Uanset kravene i bilag 6 vil prøvningerne blive udført på ubrugte køretøjer.

9.3.1.1.2.1. På fabrikantens anmodning vil prøvningerne imidlertid blive udført på køretøjer, som er kørt til over maksimalt 15 000 km. I dette tilfælde vil tilkøringsproceduren blive udført af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage justeringer på disse køretøjer.

9.3.1.1.2.2. Hvis fabrikanten beder om at gennemføre en tilkøringsprocedure (»x« km, hvor x ≤ 15 000 km), kan den udføres som følger: Emissionen af CO2 vil blive målt ved nul og »x« km på det først prøvede køretøj (der kan være det typegodkendte køretøj). Evolutionskoefficienten (EC) for emissionen mellem nul og »x« km beregnes som følger: Værdien af EC kan være mindre end 1. De følgende køretøjer vil ikke blive underlagt tilkøringsproceduren, men deres emission ved nul km vil blive ændret med evolutionskoefficienten EC. I dette tilfælde skal følgende værdier anvendes: værdien ved »x« km for det første køretøj værdierne ved nul km multipliceret med evolutionskoefficienten for de følgende køretøjer.

9.3.1.1.2.3. Som et alternativ til denne procedure kan bilfabrikanten anvende en fast evolutionskoefficient, EC, på 0,92 og multiplicere alle CO2-værdier målt ved nul km med denne faktor.

9.3.1.1.2.4. Til denne prøvning anvendes de referencebrændstoffer, der er beskrevet i bilag 10 og 10a i regulativ nr. 83.

9.3.2. Produktionens overensstemmelse når fabrikantens statistiske data foreligger.

9.3.2.1. I de følgende punkter beskrives den procedure, der skal anvendes til at verificere produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende.

9.3.2.2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre indstilles prøveudtagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven ved en fejlprocent på 40 % i produktionen, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt ved en fejlprocent på 65 % i produktionen, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

9.3.2.3. Den følgende procedure anvendes (se figur 1):

Lad L være den naturlige logaritme af CO2-typegodkendelsesværdien:

xi = den naturlige logaritme af målingen for det i’te køretøj i stikprøven s = et estimat for produktionens standardafvigelse (efter at have taget den naturlige logaritme af målingerne) n = det aktuelle stikprøveantal.

9.3.2.4. Beregn for prøven den prøvningsstatistik, som kvantificerer summen af standardafvigelserne for grænsen, og defineret som:

9.3.2.5. Hvorefter:

9.3.2.5.1. hvis prøvningsstatistikken er større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 1, er resultatet godkendt

9.3.2.5.2. hvis prøvningsstatistikken er mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 1, er resultatet forkastet

9.3.2.5.3. ellers prøves et yderligere køretøj i henhold til bilag 6, og proceduren anvendes for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

Tabel 1

Stikprøvestørrelse (kumulativt antal prøvede køretøjer) Godkendelsesgrænse Forkastelsesgrænse a) b) c) 3 3,327 – 4,724 4 3,261 – 4,790 5 3,195 – 4,856 6 3,129 – 4,922 7 3,063 – 4,988 8 2,997 – 5,054 9 2,931 – 5,120 10 2,865 – 5,185 11 2,799 – 5,251 12 2,733 – 5,317 13 2,667 – 5,383 14 2,601 – 5,449 15 2,535 – 5,515 16 2,469 – 5,581 17 2,403 – 5,647 18 2,337 – 5,713 19 2,271 – 5,779 20 2,205 – 5,845 21 2,139 – 5,911 22 2,073 – 5,977 23 2,007 – 6,043 24 1,941 – 6,109 25 1,875 – 6,175 26 1,809 – 6,241 27 1,743 – 6,307 28 1,677 – 6,373 29 1,611 –6,439 30 1,545 – 6,505 31 1,479 – 6,571 32 – 2,112 – 2,112

9.3.3. Produktionens overensstemmelse, når fabrikantens statistiske data er utilfredsstillende eller ikke foreligger.

9.3.3.1. I de følgende punkter beskrives den procedure, der skal anvendes til at verificere produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2, når fabrikantens produktionsstandardafvigelse enten er utilfredsstillende eller ikke foreligger.

9.3.3.2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre indstilles prøveudtagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven ved en fejlprocent på 40 % i produktionen, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt ved en fejlprocent på 65 % i produktionen, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

9.3.3.3. Målingen af CO2 betragtes som den logaritmiske normalfordeling og omformes først ved at bestemme deres naturlige logaritmer; mo og m angiver henholdsvis den minimale og maksimale stikprøvestørrelse (mo = 3 og m = 32), og n angiver det pågældende antal stikprøver.

9.3.3.4. Idet de naturlige logaritmer til værdierne målt i serien er x1, x2, ..., xj, og L er den naturlige logaritme for typegodkendelsesværdien med hensyn til CO2, defineres:

dj = xj – L

9.3.3.5. Tabel 2 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (An) og forkastet (Bn) og det tilhørende aktuelle stikprøveantal. Prøvningsstatistikken er forholdet , som anvendes til at bestemme, om rækken er godkendt eller forkastet som følger:

for mo ≤ n ≤ m:

9.3.3.5.1. godkend serien, hvis

9.3.3.5.2. forkast serien, hvis

9.3.3.5.3. foretag endnu en måling, hvis .

Tabel 2

Stikprøvestørrelse (kumulativt antal prøvede køretøjer) n Godkendelsesgrænse An Forkastelsesgrænse Bn a) b) c) 3 – 0,80380 16,64743 4 – 0,76339 7,68627 5 – 0,72982 4,67136 6 – 0,69962 3,25573 7 – 0,67129 2,45431 8 – 0,64406 1,94369 9 – 0,61750 1,59105 10 – 0,59135 1,33295 11 – 0,56542 1,13566 12 – 0,53960 0,97970 13 – 0,51379 0,85307 14 – 0,48791 0,74801 15 – 0,46191 0,65928 16 – 0,43573 0,58321 17 – 0,40933 0,51718 18 – 0,38266 0,45922 19 – 0,35570 0,40788 20 – 0,32840 0,36203 21 – 0,30072 0,32078 22 – 0,27263 0,28343 23 – 0,24410 0,24943 24 – 0,21509 0,21831 25 – 0,18557 0,18970 26 0,18970 0,16328 27 – 0,12483 0,13880 28 – 0,09354 0,11603 29 – 0,06159 0,09480 30 – 0,02892 0,0749 31 0,00449 0,05629 32 0,03876 0,03876

9.3.3.6. Bemærkninger

Følgende rekursive formler er nyttige ved beregning af prøvningsstatistikkens successive værdier:

(n = 2,3,…; ; v1 = 0)

9.4. Køretøjer, der udelukkende drives af et elektrisk fremdriftssystem

Som en generel regel kontrolleres de forholdsregler, som skal sikre produktionens overensstemmelse med hensyn til elektrisk energiforbrug, på baggrund af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.

9.4.1. Indehaveren af godkendelsen skal især:

9.4.1.1. sikre, at der foreligger procedurer til effektiv kontrol af produktionens kvalitet

9.4.1.2. have adgang til det udstyr, som er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver godkendt type

9.4.1.3. sikre, at dataene angående prøvningsresultaterne registreres, og at de dertil knyttede dokumenter står til rådighed i et nærmere bestemt tidsrum, der fastsættes efter overenskomst med den administrative myndighed

9.4.1.4. analysere resultaterne af hver enkelt type prøvning for at kontrollere og sikre, at produktet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation

9.4.1.5. sørge for, at der for hver køretøjstype gennemføres de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 7 til dette regulativ; uanset kravene i punkt 2.3.1.6 i bilag 7 vil prøvningerne på fabrikantens anmodning blive udført på ubrugte køretøjer

9.4.1.6. sørge for, at der, hvis en samling af prøver eller prøveemner udviser tegn på manglende overensstemmelse med den pågældende type, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.

9.4.2. De kompetente myndigheder, der har meddelt godkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder, der anvendes i de enkelte produktionsanlæg.

9.4.2.1. Ved enhver inspektion skal rapporter om prøvninger og produktionsovervågning forelægges for den besøgende inspektør.

9.4.2.2. Inspektøren kan udtage tilfældige stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes på baggrund af resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

9.4.2.3. Når kvalitetsstandarden ikke synes tilfredsstillende, eller når det synes nødvendigt at verificere validiteten af de prøvninger, der er udført under punkt 9.4.2.2, skal inspektøren indsamle prøver, der sendes til den tekniske tjeneste, som udførte godkendelsesprøvningerne.

9.4.2.4. De kompetente myndigheder kan udføre alle de prøvninger, der er beskrevet i dette regulativ.

9.5. Køretøjer, der drives af et hybridt elektrisk fremdriftssystem

Som en generel regel kontrolleres de forholdsregler, som skal sikre produktionens overensstemmelse med hensyn til CO2-emissioner og elektrisk energiforbrug for hybride elkøretøjer, på baggrund af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.

Kontrollen af produktionens overensstemmelse er baseret på en vurdering af fabrikantens tilsynsprocedure, som udføres af en kompetent myndighed for at sikre køretøjstypens overensstemmelse med hensyn til emission af CO2 og elektrisk energiforbrug.

Hvis myndigheden ikke er tilfreds med standarden af fabrikantens tilsynsprocedure, kan den kræve, at der gennemføres verifikationsprøvninger på køretøjer i produktion.

Overensstemmelse med hensyn til CO2-emissioner kontrolleres ved hjælp af de statistiske procedurer, som er beskrevet i punkt 9.3.1 til 9.3.3. Køretøjerne prøves i overensstemmelse med proceduren i bilag 8 til dette regulativ.

9.6. Foranstaltninger, der træffes i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

Hvis der under en inspektion observeres manglende overensstemmelse, skal den kompetente myndighed påse, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionsoverensstemmelsen genetableres hurtigst muligt.

10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1. En godkendelse, som er meddelt for en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 9.1 ikke er opfyldt.

10.2. Hvis en kontraherende part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ.

11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 4 til dette regulativ.

12. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

Parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

(1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

(2) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2.

(3) Gennemsnitsværdi for G20 og G23 referencebrændstoffer ved 15 °C.

(4) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

(5) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

BILAG 1 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR ET KØRETØJ, DER UDELUKKENDE DRIVES AF EN FORBRÆNDINGSMOTOR, OG OPLYSNINGER OM UDFØRELSE AF PRØVNINGER Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i tre eksemplarer og skal indbefatte en sammenfatning. Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Hvor der måtte være tale om mikroprocessorstyrede funktioner, skal der fremlægges fyldestgørende driftsoplysninger om disse. 1. GENERELT 1.1. Fabrikat (fabrikantens navn): … 1.2. Type og handelsbetegnelse (anfør enhver variant): … 1.3. Typeidentifikationsmærker, såfremt disse er markeret på køretøjet: … 1.3.1. Mærkets anbringelsessted: … 1.4. Køretøjets klasse: … 1.5. Fabrikantens navn og adresse: … 1.6. Navn og adresse på fabrikantens befuldmægtigede repræsentant (hvis relevant): … 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: … 2.2. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): … 3. MASSE (i kilogram) (der henvises i givet fald til tegninger) 3.1. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten (herunder kølemiddel, smøremidler, værktøj, reservehjul og fører): … 3.2. Teknisk tilladt totalvægt som oplyst af fabrikanten: … 4. BESKRIVELSE AF FREMDRIFTSSYSTEM OG DELE HERAF 4.1. Forbrændingsmotor 4.1.1. Motorfabrikant: … 4.1.2. Fabrikantens motorkode (som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke): … 4.1.2.1. Arbejdsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakts/totakts (1) 4.1.2.2. Antal, arrangement og tændingsrækkefølge for cylindre: 4.1.2.2.1. Boring: (2) … mm 4.1.2.2.2. Slaglængde: (2) …mm 4.1.2.3. Slagvolumen: (3) …cm3 4.1.2.4. Volumetrisk kompressionsforhold: (4) … 4.1.2.5. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone: … 4.1.2.6. Tomgangshastighed: (4) … 4.1.2.7. Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas med motor i tomgang: … % (ifølge fabrikantens specifikationer) (4) … 4.1.2.8. Maksimal nettoeffekt: … kW ved min– 1 4.1.3. Brændstof: benzin/blyfri benzin/dieselolie/LPG/NG (1) 4.1.3.1. Research-oktantal (RON): … 4.1.4. Brændstoftilførsel 4.1.4.1. Med karburator(er): ja/nej (1) 4.1.4.1.1. Fabrikat(er): … 4.1.4.1.2. Type(r): … 4.1.4.1.3. Antal monteret: … 4.1.4.1.4. Justeringer: (4) 4.1.4.1.4.1. Dyser: … 4.1.4.1.4.2. Venturier: … 4.1.4.1.4.3. Svømmerhusniveau: … 4.1.4.1.4.4. Svømmerens masse: … 4.1.4.1.4.5. Svømmernål: … 4.1.4.1.5. Koldstartssystem: manuelt/automatisk (1) 4.1.4.1.5.1. Funktionsprincip: … 4.1.4.1.5.2. Funktionsgrænser/indstillinger: (1) (4) 4.1.4.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (1) 4.1.4.2.1. Beskrivelse af systemet: … 4.1.4.2.2. Arbejdsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (1) 4.1.4.2.3. Indsprøjtningspumpe 4.1.4.2.3.1. Fabrikat(er): … 4.1.4.2.3.2. Type(r): … 4.1.4.2.3.3. Største brændstoftilførsel (1) (4): … mm3/takt eller omdrejning ved pumpehastighed på (1) (4): … min– 1 eller et karakteristikdiagram: … 4.1.4.2.3.4. Indsprøjtningsindstilling: (4) … 4.1.4.2.3.5. Kurve over indsprøjtningsforstilling (4) … 4.1.4.2.3.6. Kalibreringsmetode: prøvebænk/motor (1) … 4.1.4.2.4. Regulator 4.1.4.2.4.1. Type: … 4.1.4.2.4.2. Afskæringspunkt: 4.1.4.2.4.2.1. Afskæringspunkt ved belastning: … min– 1 4.1.4.2.4.2.2. Afskæringspunkt uden belastning: … min– 1 4.1.4.2.4.3. Tomgangshastighed: …min– 1 4.1.4.2.5. Indsprøjtningsdyse(er): 4.1.4.2.5.1. Fabrikat(er): … 4.1.4.2.5.2. Type(r): … 4.1.4.2.5.3. Åbningstryk (4): …kPa eller karakteristikdiagram: … 4.1.4.2.6. Koldstartsystem 4.1.4.2.6.1. Fabrikat(er): … 4.1.4.2.6.2. Type(r): … 4.1.4.2.6.3. Beskrivelse: … 4.1.4.2.7. Hjælpestartanordning 4.1.4.2.7.1. Fabrikat(er): … 4.1.4.2.7.2. Type(r): … 4.1.4.2.7.3. Beskrivelse: … 4.1.4.3. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (1) 4.1.4.3.1. Beskrivelse af systemet: 4.1.4.3.2. Arbejdsprincip (1): indsugningsmanifold (enkelt/flerpunkts)/direkte indsprøjtning/andet — angives) Styreenhed — type (eller nr.): … påbudte oplysninger ved kontinuerlig indsprøjtning; tilsvarende detaljer angives ved andre systemer Brændstofregulator — type: … Luftflowføler — type: … Brændstoffordeler — type: … Trykregulator — type: … Mikroomskifter — type: … Tomgangsskrue — type: … Gasspjældhus — type: … Vandtemperaturføler — type: … Lufttemperaturføler — type: … Lufttemperaturomskifter — type: … Beskyttelse mod elektromagnetisk interferens … Beskrivelse og/eller tegning: … 4.1.4.3.3. Fabrikat(er): … 4.1.4.3.4. Type(r): … 4.1.4.3.5. Dyser: Åbningstryk (4) … kPa eller karakteristikdiagram (4): … 4.1.4.3.6. Indsprøjtningsindstilling: … 4.1.4.3.7. Koldstartssystem: … 4.1.4.3.7.1. Funktionsprincip(per): … 4.1.4.3.7.2. Funktionsgrænser/indstillinger (1) (4): … 4.1.4.4. Fødepumpe 4.1.4.4.1. Tryk: (4) … kPa eller karakteristikdiagram: … 4.1.4.5. Ved LPG-brændstofsystem: ja/nej (1) 4.1.4.5.1. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. 67 og dokumentation: … 4.1.4.5.2. Elektronisk motorstyreenhed for LPG-drift: 4.1.4.5.2.1. Fabrikat(er): … 4.1.4.5.2.2. Type: … 4.1.4.5.2.3. Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: … 4.1.4.5.3. Yderligere dokumentation: 4.1.4.5.3.1. Beskrivelse af katalysatorens beskyttelse ved omskift mellem benzin og LPG: … 4.1.4.5.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger, mv.) … 4.1.4.5.3.3. Tegning af symbol: … 4.1.4.6. Ved NG-brændstofsystem: ja/nej (1) 4.1.4.6.1. Godkendelsesnummer i henhold til regulativ nr. 67: … 4.1.4.6.2. Elektronisk motorstyreenhed for NG-drift: 4.1.4.6.2.1. Fabrikat(er): … 4.1.4.6.2.2. Type: … 4.1.4.6.2.3. Justeringsmuligheder, som har betydning for emissionen: … 4.1.4.6.3. Yderligere dokumentation: 4.1.4.6.3.1. Beskrivelse af katalysatorens beskyttelse ved omskift mellem benzin og NG: … 4.1.4.6.3.2. Systemarrangement (elektriske forbindelser, vakuumforbindelser, kompensationsslanger mv.): … 4.1.4.6.3.3. Tegning af symbol: … 4.1.5. Tænding 4.1.5.1. Fabrikat(er): … 4.1.5.2. Type(r): … 4.1.5.3. Arbejdsprincip: … 4.1.5.4. Kurve for fortænding (4): … 4.1.5.5. Statisk fortænding (4): … grader før stemplets topstilling 4.1.5.6. Gnistgab (4): … 4.1.5.7. Kamvinkel: (4) … 4.1.5.8. Tændrør: 4.1.5.8.1. Fabrikat: … 4.1.5.8.2. Type: … 4.1.5.8.3. Gnistgabindstilling: … mm 4.1.5.9. Tændspole 4.1.5.9.1. Fabrikat: … 4.1.5.9.2. Type: … 4.1.5.10. Tændkondensator 4.1.5.10.1. Fabrikat: … 4.1.5.10.2. Type: … 4.1.6. Kølesystem: væske/luft (1) 4.1.7. Indsugningssystem: 4.1.7.1. Tryklader: ja/nej (1) 4.1.7.1.1. Fabrikat(er): … 4.1.7.1.2. Type(r): … 4.1.7.1.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: … kPa, ladetrykventil) 4.1.7.2. Intercooler: ja/nej (1) 4.1.7.3. Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): … 4.1.7.3.1. Beskrivelse af indsugningsmanifold (tegninger og/eller fotografier): … 4.1.7.3.2. Luftfilter, tegninger: … eller 4.1.7.3.2.1. Fabrikat(er): … 4.1.7.3.2.2. Type(r): … 4.1.7.3.3. Indsugningslyddæmper, tegninger: … eller 4.1.7.3.3.1. Fabrikat(er): … 4.1.7.3.3.2. Type(r): … 4.1.8. Udstødningssystem 4.1.8.1. Beskrivelse og tegninger af udstødningssystem: … 4.1.9. Ventilindstilling eller tilsvarende data: 4.1.9.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i forhold til dødpunkter: … 4.1.9.2. Reference- og/eller indstillingsområde: (1) … 4.1.10. Anvendt smøremiddel: 4.1.10.1. Fabrikat: … 4.1.10.2. Type: … 4.1.11. Foranstaltninger mod luftforurening: 4.1.11.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): … 4.1.11.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): 4.1.11.2.1. Katalysator: ja/nej (1) 4.1.11.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: … 4.1.11.2.1.2. Katalysatorens/katalysatorernes mål og form (volumen mv.): … 4.1.11.2.1.3. Katalytisk virkning: … 4.1.11.2.1.4. Samlet mængde ædelmetal: … 4.1.11.2.1.5. Relativ koncentration: … 4.1.11.2.1.6. Substrat (struktur og materiale): … 4.1.11.2.1.7. Celletæthed: … 4.1.11.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: … 4.1.11.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): … 4.1.11.2.1.10. Beskrivelse af regenereringssystemer/system til efterbehandling af udstødningen: … 4.1.11.2.1.10.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller tilsvarende motorprøvebænkscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelser svarende til type I- prøven (afstand »D« i figur 10/1 i bilag 10): … 4.1.11.2.1.10.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: … 4.1.11.2.1.10.3. Parametre til bestemmelse af belastningsniveauet, før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): … 4.1.11.2.1.10.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste systemet efter prøvningsforskrifterne i punkt 3.1, bilag 10: … 4.1.11.2.1.11. Lambdasonde: type 4.1.11.2.1.11.1. Placering af lambdasonde: … 4.1.11.2.1.11.2. Kontrolinterval for lambdasonde: … 4.1.11.2.2. Luftindblæsning: ja/nej (1) 4.1.11.2.2.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, ...): … 4.1.11.2.3. Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (1) 4.1.11.2.3.1. Karakteristika (flow, …): … 4.1.11.2.4. System til begrænsning af fordampningsemissionen. Fuldstændig detaljeret beskrivelse af anordningerne og deres indstillingstilstand: … Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: … Tegning af beholder med aktivt kul: … Tegning af brændstoftank med angivelse af kapacitet og materiale: … 4.1.11.2.5. Partikelfilter: ja/nej (1) 4.1.11.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner og form (kapacitet): … 4.1.11.2.5.2. Partikelfilterets type og udformning: … 4.1.11.2.5.3. Placering af partikelfilter (referenceafstand i udstødningssystem): … 4.1.11.2.5.4. Regenererende system/metode. Beskrivelse og tegning: … 4.1.11.2.5.4.1. Antallet af type I-driftscyklusser eller tilsvarende motorprøvebænkscyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer under betingelser svarende til type I- prøven (afstand »D« i figur 10/1 i bilag 10): … 4.1.11.2.5.4.2. Beskrivelse af metode anvendt til at bestemme antallet af cyklusser mellem to cyklusser, hvor regenererende faser forekommer: … 4.1.11.2.5.4.3. Parametre til at bestemme belastningsniveauet, før regenerering forekommer (dvs. temperatur, tryk osv.): … 4.1.11.2.5.4.4. Beskrivelse af metode anvendt til at belaste systemet efter prøvningsforskrifterne i punkt 3.1, bilag 10: … 4.1.11.2.6. Andre systemer (beskrivelse og funktionsprincip): … 4.2. Styreenhed for fremdriftssystemet 4.2.1. Fabrikat: … 4.2.2. Type: … 4.2.3. Identifikationsnr.: … 4.3. Transmission 4.3.1. Kobling (type): … 4.3.1.1. Største momentomformning: … 4.3.2. Gearkasse: … 4.3.2.1. Type: … 4.3.2.2. Placering i forhold til motor: … 4.3.2.3. Betjeningsmåde: … 4.3.3. Gearudvekslingsforhold Gearkassens udveksling Endeligt udvekslingsforhold Totalt udvekslingsforhold Maksimum for CVT (5) 1 2 3 4, 5, andre Minimum for CVT (5) Bakgear 5. HJULOPHÆNG 5.1. Dæk og hjul 5.1.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r)) 5.1.1.1. Aksler 5.1.1.1.1. Aksel 1: … 5.1.1.1.2. Aksel 2: … 5.1.1.1.3. Aksel 3: … 5.1.1.1.4. Aksel 4: osv. … 5.1.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds: 5.1.2.1. Aksler 5.1.2.1.1. Aksel 1: … 5.1.2.1.2. Aksel 2: … 5.1.2.1.3. Aksel 3: … 5.1.2.1.4. Aksel 4: osv. … 5.1.3. Det af fabrikanten anbefalede dæktryk: … kPa 6. KARROSSERI 6.1. Sæder: … 6.1.1. Antal sæder: … (1) Det ikke gældende overstreges. (2) Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter. (3) Denne værdi skal beregnes med π = 3,1416 og afrundes til nærmeste cm3. (4) Angiv tolerancen. (5) Trinløst variabel transmission

BILAG 2 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR ET KØRETØJ, DER UDLUKKENDE DRIVES AF ET ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM, OG OPLYSNINGER OM UDFØRELSE AF PRØVNINGER (1) Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i tre eksemplarer og skal indbefatte en sammenfatning. Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Hvor der måtte være tale om mikroprocessorstyrede funktioner, skal der fremlægges fyldestgørende driftsoplysninger om disse. 1. GENERELT 1.1. Fabrikat (fabrikantens navn): … 1.2. Type og handelsbetegnelse (anfør enhver variant): … 1.3. Typeidentifikationsmærker, såfremt disse er markeret på køretøjet: … 1.3.1. Mærkets anbringelsessted: … 1.4. Køretøjets klasse: … 1.5. Fabrikantens navn og adresse: … 1.6. Navn og adresse på fabrikantens befuldmægtigede repræsentant (hvis relevant): … 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: … 2.2. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): … 3. MASSE (i kilogram) (der henvises i givet fald til tegninger) 3.1. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten (herunder kølemiddel, smøremidler, værktøj, reservehjul og fører): … 3.2. Teknisk tilladt totalvægt som oplyst af fabrikanten: … 4. BESKRIVELSE AF FREMDRIFTSSYSTEMET OG DELE HERAF 4.1. Overordnet beskrivelse af det elektriske fremdriftssystem 4.1.1. Fabrikat: … 4.1.2. Type: … 4.1.3. Brug (2): Enkeltmotor/flere motorer (antal): … 4.1.4. Transmission: parallel/transaksial/andet (specificeres): … 4.1.5. Prøvespænding: … V 4.1.6. Nominel motorhastighed: … min–1 4.1.7. Maksimal motorhastighed: … min–1 eller som standard: reduktionsgearets/gearkassens omdrejningshastighed (angiv det anvendte gear): …min–1 4.1.8. Maksimal effekthastighed (3): … min–1 4.1.9. Maksimal effekt: … kW 4.1.10. Maksimal tredive minutters effekt: …kW 4.1.11. Fleksibelt område (hvor P ≥ 90 % af maks. effekt): hastighed ved områdets begyndelse: … min–1 hastighed ved områdets slutning: … min–1 4.2. Traktionsbatteri 4.2.1. Batteriets handelsnavn og mærke: … 4.2.2. Type elektrokemisk par … 4.2.3. Nominel spænding: … V 4.2.4. Batteriets maksimale tredive minutters effekt (konstant effektudladning): …kW 4.2.5. Batteriydeevne ved 2 h afladning (konstant effekt eller konstant strøm) (2): 4.2.5.1. Batterienergi: … kWh 4.2.5.2. Batterikapacitet: … Ah i 2 h 4.2.5.3. Spændingsværdi efter endt afladning: … V 4.2.6. Indikation af endt afladning, der fører til et nødvendigt stop for køretøjet (4): … 4.2.7. Batterimasse: …kg 4.3. Elektromotor 4.3.1. Arbejdsprincip: 4.3.1.1. jævnstrøm/vekselstrøm (2)/antal faser: … 4.3.1.2. separat magnetisering/serie/sammensat (2) 4.3.1.3. synkron/asynkron (2) 4.3.1.4. rotor med spole/permanente magneter/hus (2) 4.3.1.5. antal poler på motoren: … 4.3.2. Intertimasse: … 4.4. Effektregulator 4.4.1. Fabrikat … 4.4.2. Type … 4.4.3. Reguleringsprincip: vektorielt/åben sløjfe/lukket sløjfe/andet (angives nærmere) (2): … 4.4.4. Den maksimale effektive strømstyrke, som leveres til motoren (3): … A i løbet af … sekunder 4.4.5. Anvendt spændingsområde: … V til … V 4.5. Kølesystem: motor : væske/luft (2) regulator : væske/luft (2) 4.5.1. Egenskaber for væskekølingsudstyr: 4.5.1.1. Væskens art … cirkulationspumpe: ja/nej (2) 4.5.1.2. Specifikationer for pumpens fabrikat(er) eller type(r): … 4.5.1.3. Termostat: indstilling: … 4.5.1.4. Køler: tegning(er) eller mærke(r) og type(r): … 4.5.1.5. Trykbegrænsningsventil: indstilling: … 4.5.1.6. Ventilator: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): … 4.5.1.7. Ventilatorkanal: … 4.5.2. Egenskaber for luftkølingsudstyr 4.5.2.1. Blæser: specifikationer eller fabrikat(er) og type(r): … 4.5.2.2. Luftkanaler (standard): … 4.5.2.3. Temperaturreguleringssystem: ja/nej (2) 4.5.2.4. Kortfattet beskrivelse: … 4.5.2.5. Luftfilter: … type(r): … type(r): … 4.5.3. De af fabrikanten tilladte temperaturer maksimal temperatur 4.5.3.1. Motorafgang: … °C 4.5.3.2. regulatorindgang: … °C 4.5.3.3. ved motorens referencepunkt(er): … °C 4.5.3.4. ved regulatorens referencepunkt(er): … °C 4.6. Isoleringskategori: … 4.7. International beskyttelse (IP)-kode: … Smøresystemsprincip (2) : Lejer : friktionslejer/kuglelejer Smøremiddel : fedt/olie Pakning : ja/nej Cirkulation : med/uden 4.9. Beskrivelse af transmission 4.9.1. Drivhjul: for/bag/4×4 (2) 4.9.2. Transmissionstype: manuelt/automatisk (2) 4.9.3. Antal gear: … Gear Hjulhastighed Gearforhold Motorhastighed 1 2 3 4 5 Bakgear min. CVT (trinløst variabel transmission): … max. CVT: … 4.9.4. Anbefalede gearskift 1 → 2: … 2 → 1: … 2 → 3: … 3 → 2: … 3 → 4: … 4 → 3: … 4 → 5: … 5 → 4: … overgear aktiveret: … overgear deaktiveret: … 5. LADER 5.1. Lader: indbygget/ekstern (2) I tilfælde af en ekstern enhed angives laderen (handelsnavn, model): … 5.2. Beskrivelse af den normale profil ved ladning: … 5.3. Specifikation af strømforsyning: 5.3.1. Type strømforsyning: enkeltfaset/trefaset (2) 5.3.2. Spænding: … 5.4. Anbefalet hvileperiode mellem endt afladning og start på opladning: … 5.5. Teoretisk varighed af en fuldstændig opladning: … 6. HJULOPHÆNG 6.1. Dæk og hjul 6.1.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r)) 6.1.1.1. Aksler 6.1.1.1.1. Aksel 1: … 6.1.1.1.2. Aksel 2: … 6.1.1.1.3. Aksel 3: … 6.1.1.1.4. Aksel 4: osv. … 6.1.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds: 6.1.2.1. Aksler 6.1.2.1.1. Aksel 1: … 6.1.2.1.2. Aksel 2: … 6.1.2.1.3. Aksel 3: … 6.1.2.1.4. Aksel 4: osv. … 6.1.3. Det af fabrikanten anbefalede dæktryk: …kPa 7. KARROSSERI 7.1. Sæder: … 7.1.1. Antal sæder: … 8. INTERTIMASSE 8.1. Den komplette foraksels ækvivalente inertimasse: … 8.2. Den komplette bagaksels ækvivalente inertimasse: … (1) For ikke-konventionelle motorer eller systemer leverer fabrikanten data svarende til de i det følgende krævede. (2) Det ikke gældende overstreges. (3) Angiv tolerancer. (4) Hvis relevant.

BILAG 3 VÆSENTLIGE SPECIFIKATIONER FOR ET KØRETØJ, DER DRIVES AF ET HYBRIDT ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM, OG OPLYSNINGER OM UDFØRELSE AF PRØVNINGER Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i tre eksemplarer og skal indbefatte en sammenfatning. Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt detaljerede og have et passende målestoksforhold. De skal være i A4-format eller foldet til dette format. Hvor der måtte være tale om mikroprocessorstyrede funktioner, skal der fremlægges fyldestgørende driftsoplysninger om disse. 1. GENERELT 1.1. Fabrikat (fabrikantens navn): … 1.2. Type og handelsbetegnelse (anfør enhver variant): … 1.3. Typeidentifikationsmærker, såfremt disse er markeret på køretøjet: … 1.3.1. Mærkets anbringelsessted: … 1.4. Køretøjets klasse: … 1.5. Fabrikantens navn og adresse: … 1.6. Navn og adresse på fabrikantens befuldmægtigede repræsentant (hvis relevant): … 2. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 2.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: … 2.2. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): … 3. MASSE (i kilogram) (der henvises i givet fald til tegninger) 3.1. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten (herunder kølemiddel, smøremidler, værktøj, reservehjul og fører): … 3.2. Teknisk tilladt totalvægt som oplyst af fabrikanten: … 4. BESKRIVELSE AF FREMDRIFTSSYSTEM OG DELE HERAF 4.1. Beskrivelse af det hybride elkøretøj 4.1.1. Kategori af hybridt elkøretøj: med ekstern opladning/ikke-ekstern opladning (1) 4.1.2. Omskifter for funktionsmåde: med/uden (1) 4.1.2.1. Valgbare indstillinger: 4.1.2.1.1. : Udelukkende elektrisk drift : ja/nej (1) 4.1.2.1.2. : Udelukkende brændstofdrift : ja/nej (1) 4.1.2.1.3. : Hybridfunktionsmåder : ja/nej (1) (i bekræftende fald gives en kort beskrivelse) 4.1.3. Overordnet beskrivelse af det hybride elektriske fremdriftssystem 4.1.3.1. Tegning af det hybride fremdriftssystems arrangement (motor/elektromotor/transmissionskombination (1)): … 4.1.3.2. Beskrivelse af det almindelige funktionsprincip i det hybride fremdriftssystem: … 4.1.4. Køretøjets elektriske rækkevidde (i henhold til bilag 9): …km 4.1.5. Fabrikantens anbefaling mht. forkonditionering: … 4.2. Forbrændingsmotor 4.2.1. Motorfabrikant: … 4.2.2. Fabrikantens motorkode (som markeret på motoren eller andet identifikationsmærke): … 4.2.2.1. Arbejdsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakts/totakts (1) 4.2.2.2. Antal, arrangement og tændingsrækkefølge for cylindre: … 4.2.2.2.1. Boring: (2) … mm 4.2.2.2.2. Slaglængde: (2) …mm 4.2.2.3. Slagvolumen: (3) …cm3 4.2.2.4. Volumetrisk kompressionsforhold: (4) … 4.2.2.5. Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone:… 4.2.2.6. Tomgangshastighed: (4) … 4.2.2.7. Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas med motor i tomgang: … % (ifølge fabrikantens specifikationer) (4) 4.2.2.8. Maksimal nettoeffekt: …kW ved … min–1 4.2.3. Brændstof: benzin/blyfri benzin/dieselolie/LPG/NG (1) 4.2.3.1. Research-oktantal (RON): … 4.2.4. Brændstoftilførsel 4.2.4.1. Med karburator(er): ja/nej (1) 4.2.4.1.1. Fabrikat(er): … 4.2.4.1.2. Type(r): … 4.2.4.1.3. Antal monteret: … 4.2.4.1.4. Justeringer: (4) 4.2.4.1.4.1. Dyser: … 4.2.4.1.4.2. Venturier: … 4.2.4.1.4.3. Svømmerhusniveau: … 4.2.4.1.4.4. Svømmerens masse: … 4.2.4.1.4.5. Svømmernål: … 4.2.4.1.5. Koldstartssystem: manuelt/automatisk (1) 4.2.4.1.5.1. Funktionsprincip: … 4.2.4.1.5.2. Funktionsgrænser/indstillinger: (1) (4) … 4.2.4.2. Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej (1) 4.2.4.2.1. Beskrivelse af systemet: … 4.2.4.2.2. Arbejdsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (1) 4.2.4.2.3. Indsprøjtningspumpe 4.2.4.2.3.1. Fabrikat(er): … 4.2.4.2.3.2. Type(r): … 4.2.4.2.3.3. Maksimal brændstoftilførsel (1) (4): … mm3/takt eller omdrejning ved pumpehastighed (1) (4): … min–1 eller karakteristikdiagram: … 4.2.4.2.3.4. Indsprøjtningsindstilling: (4) … 4.2.4.2.3.5. Kurve over indsprøjtningsforstilling: (4) … 4.2.4.2.3.6. Kalibreringsmetode: prøvebænk/motor (1) 4.2.4.2.4. Regulator 4.2.4.2.4.1. Type: … 4.2.4.2.4.2. Afskæringspunkt: … 4.2.4.2.4.2.1. Afskæringspunkt ved belastning: … min–1 4.2.4.2.4.2.2. Afskæringspunkt uden belastning: … min–1 4.2.4.2.4.3. Tomgangshastighed: … min–1 4.2.4.2.5. Indsprøjtningsdyse(er): 4.2.4.2.5.1. Fabrikat(er): … 4.2.4.2.5.2. Type(r): … 4.2.4.2.5.3. Åbningstryk (4): … kPa eller karakteristikdiagram: … 4.2.4.2.6. Koldstartsystem 4.2.4.2.6.1. Fabrikat(er): … 4.2.4.2.6.2. Type(r): … 4.2.4.2.6.3. Beskrivelse: … 4.2.4.2.7. Hjælpestartanordning 4.2.4.2.7.1. Fabrikat(er): … 4.2.4.2.7.2. Type(r): … 4.2.4.2.7.3. Beskrivelse: … 4.2.4.3. Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding): ja/nej (1) 4.2.4.3.1. Beskrivelse af systemet: … 4.2.4.3.2. Arbejdsprincip (1): indsugningsmanifold (enkelt/flerpunkts)/direkte indsprøjtning/andet — angives) Styreenhed — type (eller nr.): … Påbudte oplysninger ved kontinuerlig indsprøjtning. Tilsvarende detaljer angives ved andre systemer. Brændstofregulator — type: … Luftflowføler — type: … Brændstoffordeler — type: … Trykregulator — type: … Mikroomskifter — type: … Tomgangsskrue — type: … Gasspjældhus — type: … Vandtemperaturføler — type: … Lufttemperaturføler — type: … Lufttemperaturomskifter — type: … Beskyttelse mod elektromagnetisk interferens … Beskrivelse og/eller tegning: … 4.2.4.3.3. Fabrikat(er): … 4.2.4.3.4. Type(r): … 4.2.4.3.5. Dyser: Åbningstryk (4): … kPa eller karakteristikdiagram (4): … 4.2.4.3.6. Indsprøjtningsindstilling: … 4.2.4.3.7. Koldstartssystem: … 4.2.4.3.7.1. Funktionsprincip(per): … 4.2.4.3.7.2. Funktionsgrænser/indstillinger (1) (4): … 4.2.4.4. Fødepumpe 4.2.4.4.1. Tryk: (4): … kPa eller karakteristikdiagram: … 4.2.5. Tænding 4.2.5.1. Fabrikat(er): … 4.2.5.2. Type(r): … 4.2.5.3. Arbejdsprincip: … 4.2.5.4. Kurve for fortænding (4): … 4.2.5.5. Statisk fortænding (4): …grader før stemplets topstilling 4.2.5.6. Gnistgab (4): … 4.2.5.7. Kamvinkel (4): … 4.2.5.8. Tændrør: 4.2.5.8.1. Fabrikat: … 4.2.5.8.2. Type: … 4.2.5.8.3. Gnistgabindstilling: … mm 4.2.5.9. Tændspole 4.2.5.9.1. Fabrikat: … 4.2.5.9.2. Type: … 4.2.5.10. Tændkondensator 4.2.5.10.1. Fabrikat: … 4.2.5.10.2. Type: … 4.2.6. Kølesystem: væske/luft (1) 4.2.7. Indsugningssystem: 4.2.7.1. Tryklader: ja/nej (1) 4.2.7.1.1. Fabrikat(er): … 4.2.7.1.2. Type(r): … 4.2.7.1.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: … kPa, ladetrykventil) 4.2.7.2. Intercooler: ja/nej (1) 4.2.7.3. Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): … 4.2.7.3.1. Beskrivelse af indsugningsmanifold (tegninger og/eller fotografier): … 4.2.7.3.2. Luftfilter, tegninger: … eller 4.2.7.3.2.1. Fabrikat(er): … 4.2.7.3.2.2. Type(r): … 4.2.7.3.3. Indsugningslyddæmper, tegninger: … eller 4.2.7.3.3.1. Fabrikat(er): … 4.2.7.3.3.2. Type(r): … 4.2.8. Udstødningssystem 4.2.8.1. Beskrivelse og tegninger af udstødningssystem: … 4.2.9. Ventilindstilling eller tilsvarende data: 4.2.9.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i forhold til dødpunkter: … 4.2.9.2. Reference- og/eller indstillingsområde: (1) … 4.2.10. Anvendt smøremiddel: 4.2.10.1. Fabrikat: … 4.2.10.2. Type: … 4.2.11. Foranstaltninger mod luftforurening: 4.2.11.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): … 4.2.11.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): … 4.2.11.2.1. Katalysator: ja/nej (1) 4.2.11.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: … 4.2.11.2.1.2. Katalysatorens/katalysatorernes mål og form (volumen mv.): … 4.2.11.2.1.3. Katalytisk virkning: … 4.2.11.2.1.4. Samlet mængde ædelmetal: … 4.2.11.2.1.5. Relativ koncentration: … 4.2.11.2.1.6. Substrat (struktur og materiale): … 4.2.11.2.1.7. Celletæthed: … 4.2.11.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: … 4.2.11.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): … 4.2.11.2.1.10. Lambdasonde: type … 4.2.11.2.1.10.1. Placering af lambdasonde: … 4.2.11.2.1.10.2. Kontrolinterval for lambdasonde: … 4.2.11.2.2. Luftindblæsning: ja/nej (1) 4.2.11.2.2.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, …): … 4.2.11.2.3. Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (1) 4.2.11.2.3.1. Karakteristika (flow, …): … 4.2.11.2.4. System til begrænsning af fordampningsemissionen. Fuldstændig detaljeret beskrivelse af anordningerne og deres indstillingstilstand: … Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: … Tegning af beholder med aktivt kul: … Tegning af brændstoftank med angivelse af kapacitet og materiale: … 4.2.11.2.5. Partikelfilter: ja/nej (1) 4.2.11.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner og form (kapacitet): … 4.2.11.2.5.2. Partikelfilterets type og udformning: … 4.2.11.2.5.3. Placering af partikelfilter (referenceafstand i udstødningssystem): … 4.2.11.2.6. Andre systemer (beskrivelse og funktionsprincip): … 4.3. Batteridrev/kraftlagringsenhed 4.3.1. Beskrivelse af anordningen til energilagring: (batteri, kondensator, svinghjul/generator osv.) 4.3.1.1. Fabrikat: … 4.3.1.2. Type: … 4.3.1.3. Identifikationsnr.: … 4.3.1.4. Type elektrokemisk element: … 4.3.1.5. Energi: … (ved batteri: spænding og kapacitet Ah i 2 h, ved kondensator: J, …) 4.3.1.6. Lader: indbygget/ekstern/ingen (1) 4.4. Elektriske maskiner (separat beskrivelse for hver type elektrisk maskine) 4.4.1. Fabrikat: … 4.4.2. Type: … 4.4.3. Primær anvendelse: drivmotor/generator (1) 4.4.3.1. Ved anvendelse som drivmotor: enkeltmotor/flere motorer (1) (antal): … 4.4.4. Maksimal effekt: …kW 4.4.5. Arbejdsprincip: 4.4.5.1. Jævnstrøm/vekselstrøm/antal faser (1): … 4.4.5.2. separat magnetisering/serie/sammensat (1) 4.4.5.3. synkron/asynkron (1) 4.5. Styreenhed for fremdriftssystemet 4.5.1. Fabrikat: … 4.5.2. Type: … 4.5.3. Identifikationsnr.: … 4.6. Effektregulator 4.6.1. Fabrikat: … 4.6.2. Type: … 4.6.3. Identifikationsnr.: … 4.7. Transmission 4.7.1. Kobling (type): … 4.7.1.1. Største momentomformning: … 4.7.2. Gearkasse: 4.7.2.1. Type: … 4.7.2.2. Placering i forhold til motor: … 4.7.2.3. Betjeningsmåde: … 4.7.3. Gearudvekslingsforhold Gearkassens udveksling Endeligt udvekslingsforhold Totalt udvekslingsforhold Maksimum for CVT (5) 1 2 3 4, 5, andre Minimum for CVT (5) Bakgear 5. HJULOPHÆNG 5.1. Dæk og hjul 5.1.1. Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori; for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r)) 5.1.1.1. Aksler 5.1.1.1.1. Aksel 1: … 5.1.1.1.2. Aksel 2: … 5.1.1.1.3. Aksel 3: … 5.1.1.1.4. Aksel 4: osv. … 5.1.2. Øvre og nedre grænse for rulleomkreds: 5.1.2.1. Aksler 5.1.2.1.1. Aksel 1: … 5.1.2.1.2. Aksel 2: … 5.1.2.1.3. Aksel 3: … 5.1.2.1.4. Aksel 4: osv. … 5.1.3. Det af fabrikanten anbefalede dæktryk: … kPa 6. KARROSSERI 6.1. Sæder: 6.1.1. Antal sæder: 7. INTERTIMASSE 7.1. Den komplette foraksels ækvivalente inertimasse: … 7.2. Den komplette bagaksels ækvivalente inertimasse: … (1) Det ikke gældende overstreges. (2) Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter. (3) Denne værdi skal beregnes med π = 3,1416 og afrundes til nærmeste cm3. (4) Angiv tolerancen. (5) Trinløst variabel transmission

BILAG 4 MEDDELELSE (1) (Største format: A4 (210 × 297 mm)) (1) For køretøjer, der er typegodkendt inden for en familie i henhold til punkt 7.6, skal denne meddelelse indgives for hvert enkelt medlem af køretøjsfamilien.

BILAG 5 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER MODEL A (se punkt 4.4 i dette regulativ) Ovenstående godkendelsesmærke påført et køretøj viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) med hensyn til måling af CO2-emission og brændstofforbrug eller med hensyn til måling af elektrisk energiforbrug og rækkevidde i henhold til regulativ nr. 101 og under godkendelsesnummer 012492. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 101 som ændret i ændringsserie 01. MODEL B (se punkt 4.5 i dette regulativ) Ovenstående godkendelsesmærke påført et køretøj viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 101 og regulativ nr. 83 (1). De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser omfattede regulativ nr. 101 ændringsserie 01, og regulativ nr. 83 omfattede allerede ændringsserie 05. (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.

BILAG 6 METODE TIL MÅLING AF EMISSIONER AF CARBONDIOXID OG BRÆNDSTOFFORBRUG FOR KØRETØJER, DER UDELUKKENDE DRIVES AF EN FORBRÆNDINGSMOTOR 1. PRØVNINGSFORSKRIFTER 1.1. Emissioner af carbondioxid (CO2) og brændstofforbrug for køretøjer, der udelukkende drives af en forbrændingsmotor, bestemmes i henhold til den type I-prøvningsprocedure, jf. bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. 1.2. CO2-emissioner og brændstofforbrug bestemmes særskilt for del I (bykørsel) og del 2 (kørsel uden for byområder) af den foreskrevne kørecyklus. 1.3. Ud over de betingelser, som er beskrevet i bilag 4 til regulativ nr. 83, og som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelse af køretøjet, gælder følgende betingelser: 1.3.1. Kun det udstyr, som er nødvendigt for køretøjets drift, skal være i anvendelse. Hvis der er en manuelt styret anordning til motorens indsugningslufttemperatur, indstilles denne til den af fabrikanten foreskrevne omgivende temperatur, ved hvilken prøvningen udføres. Generelt skal de hjælpeanordninger, der er nødvendige for normal drift af køretøjet, være i anvendelse. 1.3.2. Hvis kølerventilatoren er temperaturstyret, skal den være i en tilstand for normal drift af køretøjet. Kabinevarmesystemet og et eventuelt luftkonditioneringssystem skal være slukket, men kompressoren i disse systemer skal fungere normalt. 1.3.3. Hvis der er monteret turbolader, skal den i forbindelse med prøvningen være i den normale driftstilstand. 1.3.4. Alle smøremidlerne skal være dem, der er anbefalet af køretøjsfabrikanten, og de skal angives i prøvningsrapporten. 1.3.5. Der vælges de bredeste dæk. Er der flere end tre dækstørrelser, vælges den størrelse, der er umiddelbart under den bredeste. 1.4. Beregning af CO2-værdier og værdier for brændstofforbrug 1.4.1. Masseemissionen af CO2 angivet i g/km beregnes af målingsresultaterne ved hjælp af de forskrifter i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 8, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. 1.4.1.1. Ved denne beregning skal CO2-tætheden være QCO2 = 1,964 g/liter. 1.4.2. Værdierne for brændstofforbruget beregnes på baggrund af måleresultaterne for emissioner af hydrocarbon, carbonmonoxid og carbondioxid ved hjælp af de forskrifter i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 8, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. 1.4.3. Brændstofforbruget udtrykt i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG, ethanol (E85) eller diesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG/biomethan) beregnes ved hjælp af de følgende formler: a) for benzindrevne (E5) køretøjer med styret tænding: FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] b) for LPG-drevne køretøjer med styret tænding: FCnorm = (0,1212/0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] Hvis sammensætningen af det brændstof, der anvendes til prøvningen, afviger fra den sammensætning, der er antaget til beregningen af det normaliserede forbrug, kan følgende korrektionsfaktor anvendes på fabrikantens anmodning: FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] Korrektionsfaktoren cf, der kan anvendes, bestemmes som følger: cf = 0,825 + 0,0693 · nactual hvor nactual = det anvendte brændstofs faktiske H/C-forhold c) for NG/biomethandrevne køretøjer med styret tænding: FCnorm = (0,1336/0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; d) for dieseldrevne (B5) køretøjer med kompressionstænding: FC = (0,116/D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] e) for ethanoldrevne (E85) køretøjer med styret tænding: FC = (0,1742/D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]. I disse formler er: FC = brændstofforbruget i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG, diesel eller biodiesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om naturgas) HC = den målte emission af carbonhydrider i g/km CO = den målte emission af carbonmonoxid i g/km CO2 = den målte emission af carbondioxid i g/km D = prøvningsbrændstoffets densitet. For så vidt angår gasformige brændstoffer, er dette densiteten ved 15 °C.

BILAG 7 METODE TIL MÅLING AF DET ELEKTRISKE ENERGIFORBRUG FOR KØRETØJER, DER UDELUKKENDE DRIVES AF ET ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM 1. PRØVNINGSSEKVENS 1.1. Sammensætning Prøvningssekvensen er sammensat af to dele (se figur 1): a) en bykørselscyklus bestående af fire elementære cyklusser for kørsel i byområder b) en cyklus for kørsel uden for byområder. Ved manuelle gearkasser med flere gear skifter operatøren gear ifølge fabrikantens specifikationer. Hvis køretøjet har adskillige køremåder, som kan vælges af føreren, skal operatøren vælge den, som bedst passer til målkurven. Figur 1 Prøvningssekvens — køretøjer i klasse M1 og N1 1.2. Bykørsel Cyklussen for bykørsel er sammensat af fire elementære cyklusser af hver 195 sekunder og har en samlet varighed på 780 sekunder. Figur 2 og tabel 1 indeholder en beskrivelse af den elementære bykørselscyklus. Figur 2 Elementær bykørselscyklus (195 sekunder) Tabel 1 Elementær bykørselscyklus Køremåde Nr. Køremåde type ELEMENTÆR BYKØRSELSCYKLUS Køremåde varighed (s) Modus varighed (s) Total tid (s) Modus Nr. Acceleration (m/s2) Hastighed (km/h) 1 Stop 1 0,00 0 11 11 11 2 Acceleration 2 1,04 0-15 4 4 15 3 Konstant hastighed 3 0,00 15 8 8 23 4 Deceleration 4 –0,83 15-0 5 5 28 5 Stop 5 0,00 0 21 21 49 6 Acceleration 6 0,69 0-15 6 12 55 7 Acceleration 0,79 15-32 6 61 8 Konstant hastighed 7 0,00 32 24 24 85 9 Deceleration 8 –0,81 32-0 11 11 96 10 Stop 9 0,00 0 21 21 117 11 Acceleration 10 0,69 0-15 6 26 123 12 Acceleration 0,51 15-35 11 134 13 Acceleration 0,46 35-50 9 143 14 Konstant hastighed 11 0,00 50 12 12 155 15 Deceleration 12 –0,52 50-35 8 8 163 16 Konstant hastighed 13 0,00 35 15 15 178 17 Deceleration 14 –0,97 35-0 10 10 188 18 Stop 15 0,00 0 7 7 195

Generelt i tid (s) i % Stop 60 30,77 Acceleration 42 21,54 Konstant hastighed 59 30,26 Deceleration 34 17,44 Total 195 100,00

Gennemsnitshastighed (km/h) 18,77 Funktionstid (s) 195 Teoretisk distance ved elementær bykørselscyklus (m) 1 017 Teoretisk distance for fire elementære bykørselscyklusser (m) 4 067 1.3. Cyklus for kørsel uden for byområder Figur 3 og tabel 2 indeholder en beskrivelse af cyklussen for kørsel uden for byområder. Figur 3 Cyklus for kørsel uden for byområder (400 sekunder) Bemærk: Den procedure, der skal følges, når køretøjet ikke opfylder hastighedskravene i denne kurve, er beskrevet nærmere i punkt 1.4. Tabel 2 Køremåde Nr. Køremåde type CYKLUS FOR KØRSEL UDEN FOR BYOMRÅDER Køremåde varighed (s) Modus varighed (s) Total tid (s) Modus Nr. Acceleration (m/s2) Hastighed (km/h) 1 Stop 1 0,00 0 20 20 20 2 Acceleration 2 0,69 0-15 6 41 26 3 Acceleration 0,51 15-35 11 37 4 Acceleration 0,42 35-50 10 47 5 Acceleration 0,40 50-70 14 61 6 Konstant hastighed 3 0,00 70 50 50 111 7 Deceleration 4 –0,69 70-50 8 8 119 8 Konstant hastighed 5 0,00 50 69 69 188 9 Acceleration 6 0,43 50-70 13 13 201 10 Konstant hastighed 7 0,00 70 50 50 251 11 Acceleration 8 0,24 70-100 35 35 286 12 Konstant hastighed 9 0,00 100 30 30 316 13 Acceleration 10 0,28 100-120 20 20 336 14 Konstant hastighed 11 0,00 120 10 10 346 15 Deceleration 12 –0,69 120-80 16 34 362 16 Deceleration –1,04 80-50 8 370 17 Deceleration –1,39 50-0 10 380 18 Stop 13 0,00 0 20 20 400

Generelt i tid (s) i % Stop 40 10,00 Acceleration 109 27,25 Konstant hastighed 209 52,25 Deceleration 42 10,50 Total 400 100,00

Gennemsnitshastighed (km/h) 62,60 Funktionstid (s) 400 Teoretisk afstand (m) 6 956 1.4. Tolerance Tolerancer er anført i figur 4 Figur 4 Hastighedstolerance Tolerancer for hastighed (± 2 km/h) og for tid (± 1 s) er kombineret geometrisk i hvert punkt som angivet i figur 4. Under 50 km/h tillades følgende afvigelser ud over denne tolerance: a) ved gearskift af en varighed på under 5 sekunder b) og op til fem gange pr. time på andre tidspunkter, med en varighed på under 5 sekunder hver. Den samlede tid ud over tolerancen skal angives i prøvningsrapporten. Over 50 km/h accepteres overskridninger af tolerancer, forudsat at speederen er trykket helt ned. 2. PRØVNINGSMETODE 2.1. Princip Den prøvningsmetode, som beskrives i det følgende, gør det muligt at måle det elektriske energiforbrug udtrykt i Wh/km: 2.2. Parametre, enheder og nøjagtighed ved målinger Parameter Enhed Nøjagtighed Opløsning Tid s ± 0,1 s 0,1 s Afstand m ± 0,1 % 1 m Temperatur °C ± 1 °C 1 °C Hastighed km/h ± 1 % 0,2 km/h Masse kg ± 0,5 % 1 kg Energi Wh ± 0,2 % klasse 0,2 s ifølge IEC 687 IEC= Den Internationale Elektrotekniske Kommission 2.3. Køretøj 2.3.1. Køretøjets tilstand 2.3.1.1. Køretøjets dæk skal have det af køretøjsfabrikanten anbefalede dæktryk, når dækkene har omgivende temperatur. 2.3.1.2. Viskositeten af olierne til de mekaniske bevægelige dele skal svare til køretøjsfabrikantens specifikation. 2.3.1.3. Lyset og lyssignalering og andre anordninger skal være slukkede, bortset fra dem, der kræves til prøvning og sædvanlig drift af køretøjet om dagen. 2.3.1.4. Alle energilagringssystemer, som er tilgængelige til andet end drivformål (elektriske, hydrauliske, pneumatiske osv.) skal lades op til deres maksimale niveau som angivet af fabrikanten. 2.3.1.5. Hvis batterierne drives ved en temperatur over den omgivende temperatur, skal operatøren følge den procedure, som anbefales af bilfabrikanten for at holde batteriets temperatur i det normale driftsområde. Fabrikantens agent skal være i stand til at attestere, at det termiske batteristyringssystem hverken er deaktiveret eller reduceret. 2.3.1.6. Køretøjet skal have kørt mindst 300 km i de syv dage før prøvningen med de batterier, som er installeret i testkøretøjet. 2.4. Driftstilstand Alle prøvninger udføres ved en temperatur på mellem 20 °C og 30 °C. Prøvningsmetoden omfatter de følgende trin: a) oprindelig opladning af batteriet b) anvendelse to gange af cyklussen, som består af fire elementære cyklusser for bykørsel og en cyklus for kørsel uden for byområder c) opladning af batteriet d) beregning af det elektriske energiforbrug. Hvis det er nødvendigt at flytte køretøjet mellem trinene, skubbes det til det næste prøveområde (uden regenerativ genopladning). 2.4.1. Oprindelig opladning af batteriet Opladning af batteriet består af de følgende procedurer: 2.4.1.1. Afladning af batteriet Proceduren begynder med afladning af batteriet i køretøjet under kørsel (på prøvebanen, på et chassisdynamometer osv.) ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af køretøjets maksimale tredive minutters hastighed. Standsning af afladningen forekommer: a) når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale tredive minutters hastighed b) eller når føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager signal om at standse køretøjet, eller c) efter at have dækket afstanden på 100 km. 2.4.1.2. Anvendelse af en normal opladning natten over Batteriet oplades efter følgende procedure: 2.4.1.2.1. Normal ladeprocedure natten over Opladningen udføres: a) med den indbyggede lader, hvis en sådan er monteret b) med en af fabrikanten anbefalet ekstern lader og under anvendelse af det opladningsmønster, der foreskrives for normal opladning c) ved en omgivende temperatur på mellem 20 °C og 30 °C. Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller vedligeholdelsesopladning. Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet en særlig opladningsprocedure sted. 2.4.1.2.2. Kriterier for stop af ladning Kriterierne for stop af ladning svarer til en ladetid på 12 timer, undtagen hvis føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager et klart signal om, at batteriet endnu ikke er fuldt opladet. I dette tilfælde er den 2.4.1.2.3. Fuldt opladet batteri Et batteri, der er opladet efter ladeproceduren natten over, indtil kriteriet for stop af ladning er opfyldt. 2.4.2. Anvendelse af cyklussen og måling af distancen Tiden t0 for stop af ladning (fjernelse af stik) rapporteres. Chassisdynamometeret indstilles efter metoden beskrevet i tillæg 1 i dette bilag. Med start 4 timer fra t0 køres cyklussen bestående af fire elementære cyklusser for bykørsel og en cyklus for kørsel uden for byområde (prøvningsafstand: 22 km, prøvningens varighed: 40 minutter). Til sidst registreres målet Dtest af den dækkede distance i km. 2.4.3. Opladning af batteriet Køretøjet skal forbindes til lysnettet inden for 30 minutter efter, at cyklussen, som består af fire elementære cyklusser for bykørsel og en cyklus for kørsel uden for byområder, og som udføres to gange, er afsluttet. Køretøjet oplades efter en normal ladeprocedure natten over (jf. dette bilags punkt 2.4.1.2.). Energimåleudstyret, der er anbragt mellem lysnetstikkontakten og køretøjsladeren, måler ladningsenergien E leveret fra lysnettet såvel som dens varighed. Ladning standses efter 24 timer fra det tidligere tidspunkt for ladetidsstop (t0). Bemærk: I tilfælde af lysnetafbrydelse vil 24 timers perioden blive forlænget med en periode svarende til afbrydelsens varighed. Validiteten af ladningen drøftes af den tekniske tjeneste med ansvar for prøvelaboratoriet og køretøjsfabrikanten. 2.4.4. Beregning af elektrisk energiforbrug Energien E i Wh og ladetidsmålinger registreres i prøvningsrapporten. Det elektriske energiforbrug c defineres ved formlen: (udtrykt i Wh/km og afrundet til nærmeste hele tal) hvor Dtest er den ved prøvningen tilbagelagte distance (i km). Tillæg BESTEMMELSE AF DEN SAMLEDE KØREMODSTAND FOR ET KØRETØJ, DER UDELUKKENDE DRIVES AF ET ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM, OG KALIBRERING AF DYNAMOMETERET 1. INDLEDNING Formålet med dette tillæg er at definere metoden til at måle den samlede køremodstand for et køretøj med en statistisk nøjagtighed på ± 4 % ved en konstant hastighed og at reproducere denne målte køremodstand på et dynamometer med en nøjagtighed på ± 5 %. 2. SPECIFIKATIONER FOR BANEN Prøvebaneudformningen skal være plan, lige og fri for forhindringer eller vindbarrierer, som påvirker variabiliteten af køremodstanden i negativ retning. Prøvebanens langsgående hældning må ikke overstige ± 2 %. Denne hældning er defineret som forholdet mellem forskellen i højde mellem begge ender af prøvebanen og dens samlede længde. Desuden skal den lokale hældning mellem hvilke som helst to punkter, der er 3 m fra hinanden, ikke afvige mere end ± 0,5 % fra denne langsgående hældning. Den maksimale krumning på prøvebanens tværsnit skal være 1,5 % eller mindre. 3. ATMOSFÆRISKE FORHOLD 3.1. Vind Prøvning skal gennemføres ved vindhastigheder, som i gennemsnit er mindre end 3 m/s med spidshastigheder på mindre end 5 m/s. Desuden skal vindhastighedens vektorkomponent på tværs af prøvebanen være mindre end 2 m/s. Vindhastigheden måles 0,7 m over banens overflade. 3.2. Fugtighed Banen skal være tør. 3.3. Referencebetingelser Barometertryk H0 = 100 kPa Temperatur T0 = 293 K (20 °C) Luftdensitet d0 = 1,189 kg/m3 3.3.1. Luftdensitet 3.3.1.1. Luftdensiteten under prøvning, beregnet som beskrevet i punkt 3.3.1.2 nedenfor, må ikke afvige mere end 7,5 % fra luftdensiteten under referencebetingelserne. 3.3.1.2. Luftdensiteten beregnes ved hjælp af formlen: hvor dT er luftdensiteten under prøvningen (kg/m3) d0 er luftdensiteten ved referencebetingelserne (kg/m3) HT er det totale barometertryk under prøvningen (kPa) TT er den absolutte temperatur under prøvningen (K). 3.3.2. Parametre for omgivelserne 3.3.2.1. Den omgivende temperatur skal være mellem 5 °C (278 K) og 35 °C (308 K), og barometertrykket skal være mellem 91 kPa og 104 kPa. Den relative fugtighed skal være mindre end 95 %. 3.3.2.2. Hvis fabrikanten er indforstået, kan prøvningerne udføres ved lavere omgivende temperaturer ned til 1 °C. I dette tilfælde bør korrektionsfaktoren beregnet for 5 °C anvendes. 4. KLARGØRING AF KØRETØJET 4.1. Tilkøring Køretøjet skal være i normal køreklar stand og indstilling efter at have kørt mindst 300 km. Dækkene skal være tilkørt samtidig med køretøjet eller have en slidbane med en mønsterdybde på 90- 50 % af den oprindelige mønsterdybde. 4.2. Kontroller Der udføres følgende kontrol i henhold til fabrikantens angivelser for anvendelse: hjul, fælge, dæk (mærke, type, tryk), forakselgeometri, bremsejustering (eliminering af parasitmodstand), smøring af for- og bagaksler, justering af ophæng og køretøjsfrihøjde osv. Det kontrolleres, at der under friløb ikke er nogen elektrisk bremsning. 4.3. Forberedelse af prøvningen 4.3.1. Køretøjet skal lastes til dets prøvemasse, inklusive fører og måleudstyr, fordelt på en ensartet måde i lasteområderne. 4.3.2. Køretøjets vinduer skal være lukkede. Eventuelle dæksler til luftkonditioneringssystemer, forlygter osv., skal være lukkede. 4.3.3. Køretøjet skal fremtræde i rengjort stand. 4.3.4. Umiddelbart før prøvningen bringes køretøjet op på normal driftstemperatur på en passende måde. 5. ANGIVET HASTIGHED V Den angivne hastighed er påkrævet for at bestemme køremodstanden ved referencehastigheden ud fra køremodstandskurven. For at bestemme køremodstanden som en funktion af køretøjshastighed i nærheden af referencehastigheden Vo måles køremodstandene ved den angivne hastighed V. Mindst fire til fem punkter, der angiver de angivne hastigheder, ønskes målt sammen med referencehastighederne. Tabel 1 viser de angivne hastigheder afhængigt af køretøjets kategori. Stjernen * angiver referencehastigheden i tabellen. Tabel 1 Klasse Vmax. Angivne hastigheder (km/h) > 130 120 (2) 100 80 (1) 60 40 20 130- 100 90 80 (1) 60 40 20 — 100 - 70 60 50 (1) 40 30 20 — < 70 50 (2) 40 (1) 30 20 — — 6. ENERGIVARIATION VED DECELERATION 6.1. Bestemmelse af samlet køremodstand 6.1.1. Måleapparatur og nøjagtighed Marginen for målefejl skal være mindre end 0,1 sekund for tiden og mindre end ± 0,5 km/h for hastigheden. 6.1.2. Prøvningsforskrifter 6.1.2.1. Køretøjet accelereres til en hastighed, der ligger 5 km/h over den hastighed, ved hvilken prøvemålingerne begyndes. 6.1.2.2. Gearkassen sættes i frigear, eller energitilførslen afbrydes. 6.1.2.3. Mål den tid t1, som det tager køretøjet at decelerere fra: V2 = V + Δ Vkm/h til V2 = V – Δ Vkm/h hvor Δ V ≤ 5 km/h for en nominel hastighed < 50 km/h Δ V ≤ 10 km/h for nominel hastighed > 50 km/h. 6.1.2.4. Udfør den samme prøvning i den modsatte retning ved at måle tiden t2. 6.1.2.5. Beregn gennemsnittet T1 af de to tider t1 og t2. 6.1.2.6. Gentag disse prøvninger, indtil den statistiske nøjagtighed (p) af gennemsnittet er lig med eller mindre en 4 % (p ≤ 4 %). Den statistiske nøjagtighed (p) er: hvor T er koefficienten som angivet i tabellen nedenfor s er standardafvigelsen: n er antallet af prøvninger. n 4 5 6 7 8 9 10 t 3,2 2,8 2,6 2,5 2,4 2,3 2,3 1,6 1,25 1,06 0,94 0,85 0,77 0,73 6.1.2.7. Beregning af køremodstandskraften Køremodstandskraften F ved den angivne hastighed V beregnes som følger: hvor MHP er prøvemassen Mr er den ækvivalente inertimasse af alle hjulene og de køretøjsdele, som roterer med hjulene under deceleration på vejen. Mr bør måles eller beregnes på en passende måde. 6.1.2.8. Køremodstanden bestemt på banen korrigeres til referenceparametrene for omgivelserne som følger: F korrigeret = k · F målt hvor RR er rullemodstanden ved hastigheden V RAERO er den aerodynamiske modstand ved hastigheden V RT er den samlede køremodstand = RR + RAERO KR er temperaturkorrektionsfaktoren for rullemodstand, sat til at være lig med: 3,6 × 10– 3/°C t er den omgivende vejprøvningstemperatur i °C t0 er den omgivende referencetemperatur = 20 °C dt er luftdensiteten ved prøvningsbetingelserne d0 er luftdensiteten ved referencebetingelserne (20 °C, 100 kPa) = 1,189 kg/m3. Forholdene RR/RT og RAERO/RT angives af fabrikanten på grundlag af data, virksomheden normalt har til rådighed. Hvis disse værdier ikke er tilgængelige, og såfremt fabrikanten og den pågældende tekniske tjeneste er enige herom, kan tallene for forholdet rulle-/totalmodstand, som er givet ved den følgende formel, anvendes: hvor MHP er prøvemassen og for hver hastighed er koefficienterne a og b som vist i den følgende tabel: V (km/h) a b 20 7,24 · 10– 5 0,82 40 1,59 · 10– 4 0,54 60 1,96 · 10–4 0,33 80 1,85 · 10– 4 0,23 100 1,63 · 10– 4 0,18 120 1,57 · 10– 4 0,14 6.2. Indstilling af dynamometeret Formålet med denne procedure er med dynamometeret at simulere den samlede køremodstand ved en given hastighed. 6.2.1. Måleapparatur og nøjagtighed Måleudstyret skal svare til det, der anvendes på banen. 6.2.2. Prøvningsforskrifter 6.2.2.1. Køretøjet anbringes på dynamometeret. 6.2.2.2. Dæktrykket (koldt) justeres på de trækkende hjul som krævet for chassisdynamometeret. 6.2.2.3. Den ækvivalente inertimasse af chassisdynamometeret justeres i overensstemmelse med tabel 2. Tabel 2 Prøvemasse MHP (kg) Ækvivalent inerti I (kg) MHP ≤ 480 455 480 < MHP ≤ 540 510 540 < MHP ≤ 595 570 595 < MHP ≤ 650 625 650 < MHP ≤ 710 680 710 < MHP ≤ 765 740 765 < MHP ≤ 850 800 850 < MHP ≤ 965 910 965 < MHP ≤ 1 080 1 020 1 080 < MHP ≤ 1 190 1 130 1 190 < MHP ≤ 1 305 1 250 1 305 < MHP ≤ 1 420 1 360 1 420 < MHP ≤ 1 530 1 470 1 530 < MHP ≤ 1 640 1 590 1 640 < MHP ≤ 1 760 1 700 1 760 < MHP ≤ 1 870 1 810 1 870 < MHP ≤ 1 980 1 930 1 980 < MHP ≤ 2 100 2 040 2 100 < MHP ≤ 2 210 2 150 2 210 < MHP ≤ 2 380 2 270 2 380 < MHP ≤ 2 610 2 270 2 610 < MHP 2 270 6.2.2.4. Køretøjet og chassisdynamometeret bringes op på den stabiliserede driftstemperatur for at efterligne vejbetingelserne. 6.2.2.5. Udfør operationerne i punkt 6.1.2 i dette bilag, med undtagelse af punkt 6.1.2.4 og 6.1.2.5, idet MHP erstattes af I og Mr af Mrm i formlen i punkt 6.1.2.7. 6.2.2.6. Indstil bremsen for at reproducere den korrigerede halve køremodstandsbelastning (punkt 6.1.2.8) og for at tage højde for forskellen mellem køretøjets masse på banen og den ækvivalente inertiprøvemasse (I), der skal anvendes. Dette kan gøres ved at beregne den korrigerede gennemsnitlige decelerationstid på vej fra V2 til V1 og reproducere denne tid på dynamometeret ved brug af følgende relation: hvor I er den ækvivalente svinghjulsinertimasse for chassisdynamometeret Mrm er den ækvivalente inertimasse af de trækkende hjul og de køretøjsdele, som roterer med hjulene under deceleration. Mrm skal måles eller beregnes på en passende måde. 6.2.2.7. Den effekt Pa, der skal absorberes af prøvebænken, bør bestemmes for at gøre det muligt at genskabe den samme samlede køremodstand for det samme køretøj på forskellige dage eller på forskellige chassisdynamometre af den samme type. (1) Referencehastighed. (2) Hvis den kan nås af køretøjet.

BILAG 8 METODE TIL MÅLING AF EMISSION AF CARBONDIOXID, BRÆNDSTOFFORBRUG OG ELEKTRISK ENERGIFORBRUG FOR KØRETØJER, DER DRIVES AF ET HYBRIDT ELEKTRISK FREMDRIFTSSYSTEM 1. INDLEDNING 1.1. Dette bilag definerer de specifikke forhold med hensyn til typegodkendelse af et hybridt elkøretøj (HEV) som defineret i punkt 2.17.1 i dette regulativ. 1.2. Overordnet skal hybride elkøretøjer prøves i henhold til de principper, der gælder for køretøjer, som udelukkende drives af en forbrændingsmotor (bilag 6), med mindre andet er angivet i dette bilag. 1.3. Køretøjer med ekstern opladning (som defineret i punkt 2 i dette bilag) prøves i henhold til betingelse A og betingelse B. Prøvningsresultaterne under både betingelse A og B og de vejede værdier angives i meddelelsesformularen. 1.4. Kørecyklusser og gearskiftningspunkter 1.4.1. For køretøjer med manuel transmission anvendes den kørecyklus og de gearskiftningspunkter, som foreskrives i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 1, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. 1.4.2. For køretøjer med en særlig gearskiftningsstrategi finder den strategi, der er foreskrevet i regulativ nr. 83, bilag 4, tillæg 1, ikke anvendelse. For sådanne køretøjer anvendes den kørecyklus, som foreskrives i punkt 2.3.3 i bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. For så vidt angår gearskiftningspunkter skal disse køretøjer køres i henhold til fabrikantens vejledning, som indgår i brugerhåndbogen til seriefremstillede køretøjer og er vist i et teknisk gearskifteinstrument (til orientering af føreren). 1.4.3. For køretøjer med automatisk transmission anvendes den kørecyklus, som foreskrives i punkt 2.3.3 i bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. 1.4.4. Til konditionering af køretøjet anvendes en kombination af del 1-cyklussen og del 2-cyklussen fra den relevante kørecyklus, jf. forskrifterne i dette bilag. 2. KATEGORIER AF HYBRIDE ELKØRETØJER Opladning af køretøj Ekstern opladning (1) (OVC) Ikke-ekstern opladning (2) (NOVC) Omskifter for funktionsmåde Nej Ja Nej Ja 3. EKSTERNT OPLADELIG (OVC ELEKTRISK HEV) UDEN FUNKTIONSMÅDEOMSKIFTER 3.1. To prøvninger skal udføres under følgende betingelser: Betingelse A: Prøvningen skal udføres med fuldt opladet elektrisk energi-/kraftlagringsenhed. Betingelse B: Prøvningen skal udføres med elektrisk energi-/kraftlagringsenhed i laveste ladningstilstand (maksimal kapacitetsudladning). Profilen for ladningstilstanden (SOC) for den elektriske energi-/kraftlagringsenhed under de forskellige faser i type I-prøvningen er angivet i tillæg 1. 3.2. Betingelse A 3.2.1. Proceduren indledes med afladning af køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed som beskrevet i punkt 3.2.1.1 nedenfor: 3.2.1.1. Afladning af den elektriske energi-/kraftlagringsenhed Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades, mens under kørsel (på prøvebane, chassisdynamometer osv.): a) med en konstant fart på 50 km/h, indtil HEV-køretøjets brændstofforbrugende motor starter b) eller, hvis køretøjet ikke kan nå op på en konstant hastighed på 50 km/h, uden at den brændstofforbrugende motor starter, nedsættes hastigheden, indtil køretøjet kan køre med en lavere konstant hastighed, hvor den brændstofforbrugende motor lige netop ikke starter inden for en nærmere fastsat periode/afstand (aftales nærmere mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten) c) eller i henhold til fabrikantens anbefalinger. Den brændstofforbrugende motor standses senest 10 sekunder efter, at den er startet automatisk. 3.2.2. Konditionering af køretøjet 3.2.2.1. Til konditionering af motorkøretøjer med kompressionstænding anvendes del 2-cyklussen af den kørecyklus, der finder anvendelse, i kombination med forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag. Der gennemkøres tre på hinanden følgende kørecyklusser. 3.2.2.2. Motorkøretøjer med styret tænding konditioneres med en del 1-cyklus og to del 2-cyklusser af den kørecyklus, der finder anvendelse, i kombination med forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag. 3.2.2.3. Efter denne konditionering, og før prøvningen, anbringes køretøjet i et rum, hvor temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 °C og 30 °C). Denne konditionering skal vare mindst seks timer og fortsætte, indtil temperaturen af motorens olie og kølevæske højst afviger ± 2 K fra temperaturen i rummet, og den elektriske energi-/kraftlagringsenhed er fuldt opladet som et resultat af den opladning, der er foreskrevet i punkt 3.2.2.4 nedenfor. 3.2.2.4. Under stilstand skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades under anvendelse af den normale procedure ved opladning natten over, jf. punkt 3.2.2.5 nedenfor. 3.2.2.5. Anvendelse af en normal opladning natten over Den elektriske energi-/kraftlagringsenhed oplades efter følgende procedure: 3.2.2.5.1. Normal ladeprocedure natten over Opladningen udføres: a) med opladeren i køretøjet, hvis en sådan er monteret, eller b) med en af fabrikanten anbefalet ekstern lader og under anvendelse af det opladningsmønster, der foreskrives for normal opladning c) i en omgivende temperatur beliggende mellem 20 °C og 30 °C. Denne fremgangsmåde udelukker alle typer specielle opladninger, der vil kunne startes automatisk eller manuelt, for eksempel udligningsopladning eller vedligeholdelsesopladning. Fabrikanten skal afgive en erklæring om, at der under prøvningen ikke har fundet en særlig opladningsprocedure sted. 3.2.2.5.2. Kriterier for stop af ladning Kriterierne for stop af ladning svarer til en ladetid på 12 timer, undtagen hvis føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager et klart signal om, at den elektriske energi-/kraftlagringsenhed endnu ikke er fuldt opladet. I dette tilfælde er den 3.2.3. Prøvningsforskrifter 3.2.3.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startproceduren for køretøjet. 3.2.3.2. De prøvningsprocedurer, der er fastlagt i enten punkt 3.2.3.2.1 eller 3.2.3.2.2, kan anvendes. 3.2.3.2.1. Prøvetagningen begynder inden eller ved indledningen til startproceduren og slutter ved ophøret af den afsluttende tomgangsperiode i cyklussen med kørsel uden for byområder (del 2, afslutning af prøvetagning). 3.2.3.2.2. Prøvetagningen begynder (BS) inden eller ved indledningen af startproceduren og fortsætter gennem et antal gentagne prøvecyklusser. Den ophører efter afslutningen af den sidste tomgangsperiode i den første cyklus med kørsel uden for byområder (del 2-cyklus), hvor batteriet har nået den laveste ladningstilstand i henhold til det nedenfor fastsatte kriterium (afslutning af prøvetagning (ES)). Energibalancen Q [Ah] måles under hver kombinerede cyklus efter proceduren i tillæg 2 til dette bilag og anvendes til at bestemme, når batteriet har nået den laveste ladningstilstand. Batteriets laveste ladningstilstand anses for at være nået i den kombinerede cyklus N, hvis den energibalance, der er målt under den kombinerede cyklus N + 1, ikke overstiger en afladning på 3 % udtrykt som procent af batteriets nominelle kapacitet (i Ah) i dets maksimale ladningstilstand som oplyst af producenten. På fabrikantens anmodning kan der køres yderligere prøvecyklusser, og resultaterne heraf kan indgå i beregningerne i punkt 3.2.3.5 og 3.4.1, forudsat at energibalancen for hver yderligere prøvecyklus viser mindre afladning af den elektriske energilagringsenhed end den forudgående cyklus. Mellem hver cyklus tillades en periode med varm stilstand efter kørsel (hot soak) på indtil 10 minutter. Fremdriftssystemet skal være slukket i denne periode. 3.2.3.3. Køretøjet køres efter den kørecyklus, der finder anvendelse, og forskrifterne for gearskift, jf. punkt 1.4 i dette bilag. 3.2.3.4. Udstødningsgasserne analyseres i henhold til bilag 4 til regulativ nr. 83, som finder anvendelse på tidspunktet for godkendelsen af køretøjet. 3.2.3.5. Prøvningsresultaterne for den kombinerede cyklus (CO2 og brændstofforbrug) for betingelse A registreres (henholdsvis m1 [g] og c1 [l]). Hvis prøvningen foretages i henhold til punkt 3.2.3.2.1, er m1 og c1 simpelt hen resultatet af en enkelt kombineret cykluskørsel. Hvis prøvningen foretages i henhold til punkt 3.2.3.2.2, er m1 og c1 summen af resultatet af de kombinerede gennemførte cyklusser N. 3.2.4. Inden for 30 minutter efter, at den sidste cyklus er afsluttet, skal den elektriske energi-/kraftlagringsenhed være opladet i henhold til punkt 3.2.2.5 i dette bilag. Energimåleudstyret, der er anbragt mellem lysnetstikkontakten og køretøjsladeren, måler ladningsenergien e1 [Wh] leveret fra lysnettet. 3.2.5. Det elektriske energiforbrug for betingelse A er e1 [Wh]. 3.3. Betingelse B 3.3.1. Konditionering af køretøjet 3.3.1.1. Køretøjets elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades i henhold til punkt 3.2.1.1 i dette bilag. På fabrikantens anmodning kan der gennemføres en konditionering i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1 eller 3.2.2.2 i dette bilag, før den elektriske energi-/kraftlagringsenhed aflades. 3.3.1.2. Før prøvningen anbringes køretøjet i et rum, hvor temperaturen holdes forholdsvis konstant mellem 293 og 303 K (20 °Cog 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstændigheder indtil temperaturen i motorolie og evt. kølevæske kun afviger med ± 2 K fra rumtemperaturen. 3.3.2. Prøvningsforskrifter 3.3.2.1. Køretøjet skal startes med de midler, som er til rådighed for føreren ved normal brug. Den første cyklus starter ved indledningen af startpro