ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16.10.2001 L 273/26
BERIGTIGELSER
Berigtigelse til aftale af 16. november 2000 mellem Den Europæiske Centralbank og Bank of Greece vedrørende
den forordning, hvormed Den Europæiske Centralbank krediterer Bank of Greece i henhold til artikel 30.3 i
ESCB-statutten, og forhold i forbindelse hermed
(De Europæiske Fællesskabers Tidende L 336 af 30. december 2000)
På omslagets tredje side og på side 122, titlen:
i stedet for: »Aftale af 16. november 2000 mellem Den Europæiske Centralbank ogBank of Greece vedrørende den
forordning, hvormed Den Europæiske Centralbank krediterer Bank of Greece i henhold til artikel 30.3 iESCB-statutten, ogforhold i forbindelse hermed«
læses: »Aftale af 16. november 2000 mellem Den Europæiske Centralbank ogBank of Greece vedrørende den
fordring, hvormed Den Europæiske Centralbank krediterer Bank of Greece i henhold til artikel 30.3 iESCB-statutten, ogforhold i forbindelse hermed«.
Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet

af 4. december 2000

om bekæmpelse af doping

(2000/C 356/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET, MED SAMTYKKE FRA KOMMISSIONEN,

1) UNDERSTREGER betydningen af at bekæmpe doping inden for sporten, sådan som Den Europæiske Union har erkendt det i Det Europæiske Råds konklusioner fra mødet i Wien den 11.-12. december 1998. I disse konklusioner understreger Det Europæiske Råd "sin bekymring over omfanget og de alvorlige følger af doping inden for sporten, som undergraver sportsmoralen og er til fare for folkesundheden. Det understreger, at der er brug for en mobilisering i Den Europæiske Union, og opfordrer medlemsstaterne til sammen med Kommissionen og internationale sportssammenslutninger at undersøge, hvordan man kan intensivere bekæmpelsen af denne fare ...".

2) NOTERER SIG den seneste udvikling på området og oprettelsen af Det Internationale Antidopingagentur samt, at dette agentur ønsker at blive en international organisation baseret på folkeretten, og mener, at medlemsstaternes og Unionens respektive roller i denne organisation bør fastlægges for at sikre en passende repræsentation i fondsbestyrelsen.

3) ER ENIGE OM, at Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters deltagelse skal varetages af formanden for Rådet og et medlem af Kommissionen. Der foretages i rimelig tid inden hvert møde en koordinering under formandskabets ansvar. Kommissionsmedlemmet vil kunne udtale sig om spørgsmål, der henhører under Fællesskabets kompetence i overensstemmelse med traktaten og Domstolens retspraksis (i betragtning af, at der ikke findes nogen direkte EF-kompetence på sportsområdet). Kommissionsmedlemmets talepunkter aftales i den forbindelse efter ovennævnte principper og i overensstemmelse med de sædvanlige procedurer. Hvad angår spørgsmål, der ikke henhører under Fællesskabets kompetence, vil kommissionsmedlemmet i givet fald og for at supplere formandskabet kunne udtale sig efter de retningslinjer, som medlemsstaterne har godkendt ved konsensus.

4) NOTERER SIG, at afgørelser om fællesskabsudgifter til de af agenturets aktiviteter, der vedrører aktioner, som henhører under Fællesskabets kompetence, skal træffes i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin. Navnlig kræver alle større fællesskabsudgifter, at der på forslag af Kommissionen vedtages en foranstaltning, som er baseret på et passende retsgrundlag.

5) MENER, at medlemsstaterne bør tilskynde de kompetente myndigheder på nationalt plan til at samordne deres bestræbelser på at bekæmpe doping inden for sport.
EKSEKUTIVKOMITÉENS ERKLÆRING

af 28. april 1999

om SIS' struktur

(SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.)

I medfør af artikel 108, stk. 1, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen skal hver kontraherende part udpege en myndighed, der skal have centralt ansvar for den nationale sektion af Schengen-informationssystemet.

Eksekutivkomitéen noterer sig de indgivne lister, som allerede er blevet indarbejdet i den fælles liste (se bilag, dok. SCH/OR.SIS (99) 1 rev. 3(1)).

Luxembourg, den 28. april 1999.

C.H. Schapper

Formand

(1) Til tjenestebrug.
EKSEKUTIVKOMITÉENS ERKLÆRING

af 26. juni 1996

om udlevering

(SCH/Com-ex (96) decl. 6 rev. 2)

I betragtning af, at den frie bevægelighed for personer, der er fastsat i Schengen-aftalen og konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen, er ledsaget af udligningsforanstaltninger, der har til formål at opretholde sikkerheden på Schengen-staternes område;

i betragtning af, at det retlige samarbejde i straffesager er et væsentligt aspekt af disse foranstaltninger;

i betragtning af, at konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen indeholder bestemmelser, der skal forenkle det retlige samarbejde i straffesager, navnlig udlevering;

under henvisning til de erfaringer, der er gjort på udleveringsområdet, især med hensyn til terroristhandlinger, siden konventionen trådte i kraft;

under hensyn til den betydning, som de kontraherende parter tillægger en effektiv bekæmpelse af terrorisme på deres fælles område;

under hensyn den erklæring om bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget af eksekutivkomitéen den 21. februar 1996 i Haag;

idet der ses med tilfredshed på aftalen af 26. juni 1996 mellem Den Europæiske Unions medlemsstater om en konvention om udvidelse af mulighederne for udlevering, der er et positivt fremskridt i samarbejdet mellem medlemsstaterne,

ERKLÆRER DE KONTRAHERENDE PARTER FØLGENDE:

1. Ved behandlingen af en udleveringsbegæring tager den anmodede stat hensyn til nødvendigheden af at beskytte Schengen-området som et område med fri bevægelighed og sikkerhed.

2. Den anmodede stat tager de nødvendige skridt til at sikre, at der, hvis der træffes afgørelse om at suspendere tilbageholdelsen af en eftersøgt person, inden udlevering kan finde sted, træffes passende foranstaltninger, således at den pågældende ikke har mulighed for at undgå udlevering som følge af afgørelsen; hvis lovgivningen i den anmodede stat ikke giver et tilstrækkeligt retsgrundlag for de pågældende foranstaltninger, sørger den anmodede stat for i overensstemmelse med de forfatningsmæssige krav at iværksætte retlige foranstaltninger, der kan opfylde ovennævnte mål.

3. Den anmodede stat underretter straks den begærende stat, hvis tilbageholdelsen af den eftersøgte person suspenderes, inden udlevering kan finde sted.

4. Indtil der er enighed om et retsgrundlag som fastsat i punkt 2, træffer de berørte parter bilateralt alle nødvendige foranstaltninger for at undgå handlinger, der vil kunne bringe lov og orden i en Schengen-medlemsstat i fare.
EKSEKUTIVKOMITÉENS ERKLÆRING

af 9. februar 1998

om bortførelse af mindreårige

(SCH/Com-ex (97) decl. 13 rev. 2)

I betragtning af, at bortførelse af mindreårige eller én af forældrenes ulovlige fjernelse af en mindreårig fra den person, der har fået tilkendt forældremyndigheden, er spørgsmål, som optager de kontraherende parter i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen;

under henvisning til artikel 93 i ovennævnte konvention, hvori det hedder at Schengen-informationssystemet har til formål at bevare den offentlige orden og sikkerhed og sikre anvendelsen af denne konventions bestemmelser om persontrafik;

i betragtning af, at det er den berørte stat selv, der i overensstemmelse med de nationale bestemmelser beslutter, om der i Schengen-informationssystemet skal optages en indberetning af bortføreren eller af den af forældrene, der fjerner den mindreårige fra den person, der har fået tilkendt forældremyndigheden;

i betragtning af, at det ikke er muligt at medtage de nødvendige oplysninger i indberetningen af den mindreårige i medfør af artikel 97 i ovennævnte konvention;

i betragtning af, at der bør findes en ensartet løsning, således at en mindreårig, der er blevet bortført eller ulovligt fjernet af en af forældrene fra den person, der har fået tilkendt forældremyndigheden, kan lokaliseres og gives tilbage til denne person så hurtigt som muligt;

HENSTILLER EKSEKUTIVKOMITÉEN FØLGENDE:

1. Hvis en mindreårig er blevet ulovligt fjernet af en af forældrene eller af tredjemand fra den person, der har fået tilkendt forældremyndigheden, er det under alle omstændigheder hensigtsmæssigt at optage en indberetning af den mindreårige i medfør af artikel 97.

2. Denne indberetning skal være ledsaget af en M-formular, der fremsendes til alle Sirene-bureauer, og skal indeholde fuldstændige detaljer vedrørende omstændighederne i forbindelse med den mindreåriges forsvinden samt oplysninger med henblik på identifikation af bortføreren og den eller de person(er) eller den institution, der lovligt har fået tilkendt ansvaret for den mindreåriges uddannelse eller forældremyndigheden.

3. Såfremt disse oplysninger på grund af nationale procedurer ikke kan fremsendes som fastsat i punkt 2, skal de i tilfælde af et positivt søgeresultat snarest muligt sendes til Sirene-bureauet i den stat, der har fået søgeresultatet.

4. De myndigheder, der indlæser indberetningerne i Schengen-informationssystemet bør følge denne procedure og fremsende alle de nødvendige oplysninger til det relevante Sirene-bureau, så disse derefter kan udsendes via en M-formular.

5. Det er lige så afgørende, at de myndigheder, der er ansvarlige for grænsekontrollen ved de ydre grænser, systematisk kontrollerer mindreåriges identitetspapirer og rejsedokumenter. Dette er især vigtigt, hvis mindreårige rejser i selskab af kun én voksen.

6. Dokumenter bør også så vidt muligt kontrolleres ved kontrolforanstaltninger eller lignende procedurer inden for området.
EKSEKUTIVKOMITÉENS ERKLÆRING

af 18. april 1996

om definition af begrebet udlænding

(SCH/Com-ex (96) decl. 5)

EKSEKUTIVKOMITÉEN HAR -

under henvisning til artikel 134 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 19. juni 1990;

under henvisning til de fremskridt, der er gjort i Den Europæiske Union vedrørende placering af personer, der er omfattet af EF-lovgivningen, på den fælles liste;

i tilknytning til artikel 96 i ovennævnte konvention -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

De personer, der er omfattet af EF-lovgivningen, bør i princippet ikke anføres på den fælles liste over personer, der skal nægtes indrejse.

Følgende kategorier af personer, der er omfattet af EF-lovgivningen, kan dog anføres på den fælles liste, hvis betingelserne herfor er forenelige med EF-lovgivningen:

a) EU-statsborgeres familiemedlemmer, der er statsborgere i tredjelande, og som har ret til at rejse ind i og opholde sig i en medlemsstat i medfør af en afgørelse truffet i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

b) statsborgere i Island, Liechtenstein og Norge og medlemmer af deres familier, der omfattes af bestemmelserne i EF-lovgivningen om indrejse og ophold.

Hvis det fremgår, at EF-lovgivningen omfatter en person, der er opført på den fælles liste over personer, der skal nægtes indrejse, kan denne person kun forblive på listen, hvis dette er foreneligt med EF-lovgivningen. Er dette ikke tilfældet, skal den medlemsstat, der placerede personen på listen, træffe de nødvendige foranstaltninger til at slette hans eller hendes navn fra listen.
Erklæring fra Sverige og Finland i henhold til artikel 36, stk. 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed over ægtefællernes fælles børn(1)

a) Erklæring fra Sverige

I overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 af 29. maj 2000 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed over ægtefællernes fælles børn erklærer Sverige hermed, at konventionen af 6. februar 1931 mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige indeholdende international-privatretlige bestemmelser om ægteskab, adoption og værgemål, med tilhørende slutprotokol, i sin helhed skal finde anvendelse på forbindelserne mellem Sverige og Finland i stedet for bestemmelserne i forordningen fra og med den dag, hvor overenskomsten af 6. februar 2001 mellem de nordiske lande om ændring af konventionen træder i kraft mellem Sverige og Finland.

b) Erklæring fra Finland

Finland vil gøre brug af den ret, der er hjemlet i artikel 36, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1347/2000 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed over ægtefællernes fælles børn, til at lade konventionen af 6. februar 1931 mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige indeholdende international-privatretlige bestemmelser om ægteskab, adoption og værgemål (den nordiske ægteskabskonvention) med tilhørende slutprotokol finde anvendelse i sin helhed på forbindelserne mellem Sverige og Finland i stedet for bestemmelserne i Bruxelles II-forordningen, når overenskomsten af 6. februar 2001 om ændring af den nordiske ægteskabskonvention er trådt i kraft mellem Finland og Sverige.

(1) EFT L 160 af 30.6.2000, s. 19.
INTERINSTITUTIONEL ERKLÆRING
I tilknytning til vedtagelsen af nye fællesskabsforskrifter med fælles bestemmelser om sikkerhed inden for
civil luftfart, bekræfter Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen på ny, at de er fast besluttet på fortsatat styrke luftfartssikkerhedssystemerne i Fællesskabet.
De tre institutioner erkender, at denne politik rejser store finansieringsmæssige spørgsmål. Set ud fra et
EF-perspektiv er det navnlig nødvendigt at forebygge en væsentlig intern og ekstern konkurrenceforvrid-ning, idet man dog erkender, at de aktuelle forhold i medlemsstaterne er meget forskellige, tager hensyn tilden politiske holdning, som EU-medlemsstaterne indtog på ministerkonferencen om luftfartssikkerhed iMontreal i februar 2002 (
1), og noterer sig Kommissionens udtalelse om, at den er »indstillet på at se
positivt på offentlig finansiering som kompensation for ekstra sikkerhedsforanstaltninger« (2).
De tre institutioner er enige om, at dette spørgsmål skal analyseres hurtigst muligt med henblik på at
identificere såvel bestående forskelle i finansieringen af luftfartssikkerheden i Fællesskabet som mulige
løsninger.
De noterer sig, at Kommissionen har til hensigt straks at iværksætte en undersøgelse (der navnlig skal se
på, hvordan finansieringen deles mellem de offentlige myndigheder og luftfartsselskaberne, uden at detteberører kompetencefordelingen mellem medlemsstaterne og Det Europæiske Fællesskab) og forelæggeEuropa-Parlamentet og Rådet resultaterne tillige med eventuelle forslag.DA L 355/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30.12.2002
(1) Rådets offentlige dokumentregister, dokument 5700/02 og 6053/02 samt dokument AVSEC-CONF/02-JP/17.
(2) Kommissionens udtalelse af 12. juni 2002 om Europa-Parlamentets ændringer til Rådets fælles holdning, KOM(2002)
327 endelig, s. 4.
3.

at tilskynde til et samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutionerne om udnyttelse af de eksisterende ikt-infrastrukturer for at øge deltagelsen i livslang læring og forbedre borgernes e-færdigheder,
4.

I sin resolution af 25. november 2003 (4) a) fastlagde Rådet fælles målsætninger for de første to prioriteter, dvs. inddragelse og information af unge b) udvalgte det følgende fælles målsætninger med hensyn til information af unge: i) forbedring af unges adgang til informationstjenester ii) øget information af unge iii) øget deltagelse af unge i ungdomsinformation c) mindede det om, at gennemførelsen skal ske på en fleksibel og gradvis måde, der er tilpasset ungdomsområdet, respektere medlemsstaternes beføjelser og overholde nærhedsprincippet d) opfordrede det Kommissionen til, når det er hensigtsmæssigt, at indkalde repræsentanter for de nationale myndigheder på ungdomsområdet til et møde for at fremme udvekslingen af oplysninger om de fremskridt, der er gjort, og om bedste praksis.
at udvikle, fremme og lette adgangen til Den Europæiske Ungdomsportal, Eures, Ploteus og Eurodesk for at hjælpe unge med bedst muligt at udnytte mulighederne for at arbejde, gøre volontørtjeneste og studere i udlandet
5.

I sin resolution af 25. november 2003 (5) a) fastlagde Rådet fælles målsætninger for de første to prioriteter, inddragelse og orientering af unge mennesker, herunder følgende fælles målsætning for prioriteten om inddragelse: »øget inddragelse af de unge i det repræsentative demokratiske system« b) mindede det om, at gennemførelsen af de fælles målsætninger skal ske på en fleksibel og gradvis måde, der er tilpasset ungdomsområdet, skal respektere medlemsstaternes beføjelser og overholde nærhedsprincippet c) opfordrede det Kommissionen til, når det er hensigtsmæssigt, at indkalde repræsentanter for de nationale administrationer, der arbejder på ungdomsområdet, til et møde for at fremme informationsudvekslingen om de fremskridt, der er sket, og om bedste praksis.
8.

at det er afgørende, at adgangen til ungdomsuddannelse forbedres, og at antallet af unge, der forlader skolen i utide, nedbringes for at opnå en større beskæftigelsesegnethed for den enkelte i et moderne videnbaseret samfund og for at fremme social inddragelse og aktivt medborgerskab samt for at styrke den europæiske sociale model. Efterhånden som arbejdsmarkedets kvalifikationskrav stiger, er det stadig vigtigere at give den yngre generation adgang til kvalifikationer og færdigheder og dermed forbedre de unges udsigt til beskæftigelse og social integration,
4.

at bestræbe sig på at sikre, at den strukturerede dialog omfatter dem, der enten direkte eller indirekte beskæftiger sig med ungdomsspørgsmål, for således at udarbejde en mere sammenhængende og tværsektoriel strategi for sådanne spørgsmål
1)

Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000 opstiller nye strategiske mål for at styrke beskæftigelsen, de økonomiske reformer og den sociale samhørighed som en integrerende del af en videnbaseret økonomi. Medlemsstaterne blev af Det Europæiske Råd opfordret til at træffe de nødvendige foranstaltninger som led i deres forfatningsbestemmelser, og Rådet og Kommissionen blev inden for deres respektive beføjelser opfordret til bl.a. at udvikle en fælles europæisk model for curricula vitae, der skal anvendes på frivilligt grundlag, og som vil gøre det lettere for uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner samt arbejdsgivere at vurdere de erhvervede kvalifikationer og fremme mobilitet.
(1)

Indsatsen for at bringe Den Europæiske Union nærmere på borgerne kræver, at man både for disse og deres repræsentanter i videst mulig udstrækning letter kommunikationen med institutionerne på deres modersmål, da dette er vigtigt, for at de i højere grad kan identificere sig med EU's politiske projekt.
9.

Kommissionens meddelelse af 22. december 2005»Working together, working better: a new framework for the open coordination of social protection and inclusion policies in the European Union« (6);
2.

det europæiske år for lige muligheder for alle søger at gøre borgerne i Den Europæiske Union opmærksom på deres ret til ligebehandling og at sætte gang i en debat om fordelene ved mangfoldighed såvel for samfundet som for den enkelte. For at de unge kan udøve deres rettigheder, har de behov for individuelt tilpasset information og støtte til deres indsats mod alle former for forskelsbehandling. Denne information og støtte skal ikke kun komme fra deres familier, men også fra samfundet som helhed — især uddannelsessystemet, fra dem, der er aktive på ungdomsområdet, ngo'er og medierne samt fra alle niveauer af forvaltningen og de nationale organer til bekæmpelse af forskelsbehandling
At dette på den anden side stiller læreruddannelsesinstitutionerne, læreruddannerne og skolerne over for nye udfordringer, når de skal udvikle eller gennemføre programmer for såvel kommende lærerstuderende som allerede fungerende lærere. For at sætte læreruddannelsessystemerne i stand til at leve op til disse udfordringer er der behov for bedre koordination mellem de forskellige strenge i læreruddannelsen — lige fra grunduddannelse over yderligere støtte tidligt i karrieren (jobindføring (13)) til faglig udvikling.

Desuden er der behov for større incitamenter for lærerne til at fortsætte ajourføringen af deres færdigheder under hele karrieren, og samtidig er en indsats også påkrævet for at sikre, at efteruddannelse imødekommer undervisningsbehovene både kvalitativt og kvantitativt.
3)

at fremme erhvervsuddannelsesprogrammer for unge og forbedre vilkårene for unge iværksættere, f.eks. ved at fremme programmet for iværksætterkultur og innovation i erhvervslivet og blandt finansielle institutioner for at lette adgangen til finansiering af unge iværksætteres etablering af små og mellemstore virksomheder
at tage hensyn til familiernes behov, navnlig dem, der har pasnings- og plejeansvar, i forbindelse med arbejdet i de relevante europæiske politikformulerende udvalg og ekspertgrupper.

Arbejdet i Udvalget for Social Beskyttelse og i Beskæftigelsesudvalget vil bidrage til at klarlægge, hvilke støttepolitikker der er mest effektive med hensyn til at sikre familier en passende levestandard, at forene arbejde og familieliv og at forebygge fattigdom. Inden for disse udvalgs respektive ansvarsområder kunne dette omfatte fremme af forældres deltagelse på arbejdsmarkedet, familievenlige arbejdsordninger, tilvejebringelse af understøttende ydelser, herunder pasning af pårørende, ydelser, der er tilpasset behov hos personer, som har et pasnings- og plejeansvar, og som ønsker at deltage på arbejdsmarkedet, samt dagpleje og førskoleundervisning, kontantydelser og skattefordele;

Gruppen på Højt Plan vedrørende Demografi, der er et rådgivende organ for Kommissionen, skal bidrage til en samlet vurdering af, hvordan de demografiske udfordringer skal tackles, og bør især tilskynde til udveksling af god praksis vedrørende familievenlige politikker. Den vil hermed også støtte Udvalget for Social Beskyttelse og Beskæftigelsesudvalget på ovennævnte arbejdsområder. Kommissionen skal sikre, at der er komplementaritet mellem det arbejde, der udføres af gruppen på højt plan, og aktiviteterne i de to andre udvalg og Gruppen på Højt Plan vedrørende Integration af Kønsaspektet;
DA Den Europæiske Unions Tidende L 141/82

Berigtigelse til regulativ nr. 48 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler

( Den Europæiske Unions Tidende L 137 af 30. maj 2007 )

Side 1: Oven over titlen indsættes følgende tekst:
Nedsættelse af en arbejdsgruppe vedrørende mobilitet for museers samlinger og aktiviteter bestående af eksperter fra medlemsstaterne (2)

Juni 2008 til udgangen af 2010 (2-3 møder om året)