BILAG 3

OMBORDLAGRING AF NATURGAS SOM BRÆNDSTOF FOR MOTORKØRETØJER

1. ANVENDELSESOMRÅDE

1.1. I bilag 3A fastsættes der mindstekrav til genopfyldelige letvægtsgasflasker. Flaskerne er bestemt alene til ombordlagring af højtrykskomprimeret naturgas som brændstof for de motordrevne køretøjer, hvori flaskerne er bestemt til at monteres. Til flaskerne kan anvendes stål, aluminium eller ikke-metalliske materialer af enhver art og enhver konstruktion eller fremstillingsmetode, som er egnet for de specificerede driftsforhold. Dette bilag omfatter også metalforinger i rustfrit stål af sømløs eller svejste konstruktioner.

1.2. I bilag 3B fastsættes der mindstekrav til genopfyldelige brændstofbeholdere til flydende naturgas (LNG) anvendt i køretøjer samt de krævede prøvningsmetoder.

BILAG 3A

GASFLASKER — HØJTRYKSGASFLASKE TIL OMBORDLAGRING AF KOMPRIMERET NATURGAS (CNG) SOM BRÆNDSTOF FOR KØRETØJET

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Flaskerne i dette bilag tilhører klasse 0 som beskrevet i punkt 3 i dette regulativ og omfatter:

CNG-1 Metal CNG-2 Metalforing forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (spiralviklet) CNG-3 Metalforing forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (fuldstændig omviklet) CNG-4 Harpiksimprægnerede endeløse fibre med ikke-metallisk foring (helkomposit).

De driftsbetingelser, som flaskerne underkastes, er beskrevet i punkt 4 i dette bilag. Dette bilag er baseret på et arbejdstryk, som efter indtræden af ligevægt ved 15 °C er 20 MPa for naturgasbrændstof, og et maksimalt påfyldningstryk på 26 MPa. Systemer med andet arbejdstryk kan anvendes, når trykket korrigeres med den pågældende faktor (forhold). F.eks. skal arbejdstrykket i et system for 25 MPa ganges med en faktor 1,25.

Flaskens levetid fastlægges af fabrikanten og kan afhænge af anvendelsen. Fastlæggelsen af driftslevetiden bygger på 1 000 påfyldninger årligt og et samlet antal påfyldninger på mindst 15 000. Den maksimale driftslevetid er 20 år.

For metalflasker og metalforede flasker er flaskens levetid baseret på væksthastigheden af udmattelsesrevner. Hver flaske eller foring kræves inspiceret med ultralyd eller tilsvarende for at sikre fravær af defekter, som overstiger den tilladte maksimale størrelse. Denne metode giver mulighed for at optimere konstruktions- og fremstillingsmetoder til letvægtsflasker til naturgasdrevne køretøjer.

For helkompositflasker med ikke-metalliske, ikke belastningsbærende foringer godtgøres deres »sikre levetid« gennem hensigtsmæssige konstruktionsmetoder, prøvning af konstruktionens egnethed og produktionskontrol.

2. REFERENCER (SE PUNKT 2 I DETTE REGULATIV)

3. DEFINITIONER (SE PUNKT 4 I DETTE REGULATIV)

4. DRIFTSBETINGELSER

4.1. Generelt

4.1.1. Standarddriftsbetingelser

De standarddriftsbetingelser, som foreskrives i dette afsnit, gives som grundlag for konstruktion, produktion, inspektion, prøvning og godkendelse af flasker, som er bestemt til fast montering på køretøjet og skal anvendes til opbevaring af naturgas ved omgivende temperatur med henblik på anvendelse som brændstof til køretøjet.

4.1.2. Flaskernes anvendelse

Det er også hensigten med de foreskrevne driftsbetingelser, at de skal give oplysninger om sikker anvendelse af flasker fremstillet efter dette regulativ til:

a) fabrikanter af flasker

b) indehavere af flasker

c) konstruktører eller kontrahenter, som er ansvarlige for montering af flasker

d) konstruktører eller ejere af udstyr, som anvendes til påfyldning af køretøjers flasker

e) leverandører af naturgas og

f) de regeludstedende myndigheder med kompetence for flasker.

4.1.3. Driftslevetid

Den driftslevetid, i hvilken flaskerne kan anvendes sikkert, skal angives af flaskens konstruktør med den forudsætning, at den anvendes ved de her foreskrevne driftsbetingelser. Den maksimale driftslevetid er 20 år.

4.1.4. Regelmæssig fornyelse af godkendelsen

Flaskefabrikanten skal give anbefalinger for regelmæssig fornyelse af godkendelsen af flasken i løbet af dennes levetid gennem visuel inspektion eller prøvning, baseret på, at den anvendes ved de her foreskrevne driftsbetingelser. Hver flaske inspiceres visuelt mindst hver 48. måned efter dens ibrugtagning på køretøjet (køretøjets indregistrering) samt ved eventuel genmontering, idet inspektionen omfatter udvendig beskadigelse og ældning, også under fastspændingsbåndene. Visuel inspektion skal udføres efter fabrikantens forskrifter af et kompetent organ, som er godkendt eller anerkendt af den regeludstedende myndighed. Flasker, som mangler mærkat med påbudte oplysninger, eller på hvilke de påbudte oplysninger på mærkaten på nogen måde er ulæselige, skal tages ud af drift. Hvis flasken kan identificeres med sikkerhed ved hjælp af fabrikantangivelsen og fabrikationsnummeret, kan en erstatningsmærkat påsættes, hvorefter flasken kan forblive i drift.

4.1.4.1. Flasker, som har været udsat for kollision

Flasker, som har været udsat for trafiksammenstød, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ, medmindre andet bestemmes af den kompetente myndighed. Flasker, som ikke er blevet beskadiget ved stød hidrørende fra sammenstødet, kan tages i drift på ny; ellers skal flasken returneres til fabrikanten til vurdering.

4.1.4.2. Flasker, som har været udsat for brand

Flasker, som har været under indvirkning af brand, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ eller kasseres og tages ud af drift.

4.2. Maksimale tryk

Flasketrykket skal begrænses til:

a) et ligevægtstryk på 20 MPa ved en ligevægtstemperatur på 15 °C

b) 26 MPa umiddelbart efter påfyldning, uanset temperaturen.

4.3. Maksimalt antal påfyldninger

Flaskerne er konstrueret til at blive fyldt op til et ligevægtstryk på 20 MPa (200 bar) ved en ligevægtsgastemperatur på 15 °C indtil 1 000 gange pr. års driftstid.

4.4. Temperaturområde

4.4.1. Ligevægtsgastemperatur

Ligevægtstemperaturen for gassen i en flaske kan variere fra mindst – 40 °C til højst + 65 °C.

4.4.2. Flasketemperatur

Temperaturen for flaskens gods kan variere fra mindst – 40 °C til højst + 82 °C.

Temperaturer over + 65 °C kan være tilstrækkeligt lokale eller tilstrækkeligt kortvarige til, at temperaturen for gassen i flasken aldrig overstiger + 65 °C, undtagen under de i punkt 4.4.3 angivne forhold.

4.4.3. Overgangstemperaturer

Under påfyldning og tømning af flasken kan den udviklede gastemperatur variere ud over grænserne i punkt 4.4.1 ovenfor.

4.5. Gassens sammensætning

Methanol og/eller glycol må ikke med forsæt tilsættes naturgassen. Flasken skal være konstrueret således, at den tåler at blive påfyldt naturgas, som opfylder en af følgende tre betingelser:

a) SAE J1616

b) Tør gas Vanddampindholdet er normalt begrænset til 32 mg/m3, eller et trykdugpunkt på – 9 °C ved 20 MPa. For tør gas er der ingen grænser for indholdet af komponenter, bortset fra: Hydrogensulfid og andre opløselige sulfider: 23 mg/m3 Oxygen: 1 % v/v Hydrogenindholdet er begrænset til 2 % v/v, når flaskerne er fremstillet af stål med en trækbrudstyrke på over 950 MPa

c) Våd gas Gas med et vandindhold større end b) opfylder normalt følgende grænser for indhold af komponenter: Hydrogensulfid og andre opløselige sulfider: 23 mg/m3 Oxygen: 1 % v/v Carbondioxid 4 % v/v Hydrogen: 0,1 % v/v Under vådgasforhold er det nødvendigt med et indhold af kompressorolie på mindst 1 mg olie pr. kg gas for at beskytte metalflasker og -foringer.

4.6. Udvendige overflader

Flasker er ikke konstrueret til varig eksponering for mekanisk og kemisk påvirkning, f.eks. lækage fra last, som medføres af køretøjet, eller svær slidskade som følge af vejforholdene, og skal opfylde anerkendte standarder for monteringen. Flaskernes udvendige overflade kan dog utilsigtet blive udsat for:

a) vand, enten ved tilbagevendende nedsænkning eller ved vejsprøjt

b) salt, enten som følge af kørsel i kystegne eller brug af vejsalt

c) sollysets ultraviolette stråling

d) stenslag

e) opløsningsmidler, syrer og baser, kunstgødning og

f) automobilvæsker som benzin, hydrauliske væsker, glycol og olie.

4.7. Gasgennemsivning eller -utæthed

Flasker kan være anbragt i lukkede rum i længere perioder. Gennemsivning af gas gennem flaskens væg eller udsivning mellem endetilslutninger og foring skal være taget i betragtning i konstruktionen.

5. GODKENDELSE AF KONSTRUKTION

5.1. Generelt

Følgende oplysninger skal af flaskens konstruktør indgives sammen med ansøgningen om godkendelse til den typegodkendende myndighed:

a) erklæring vedrørende driftsforhold (punkt 5.2)

b) konstruktionsdata (punkt 5.3)

c) produktionsdata (punkt 5.4)

d) kvalitetsstyringssystem (punkt 5.5)

e) brudpræstationer og defektstørrelse med henblik på ikke-destruktiv prøvning (punkt 5.6)

f) datablad (punkt 5.7)

g) supplerende data (punkt 5.8).

For flasker konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 kræves hverken den i punkt 5.3.2 omhandlede spændingsanalyse eller de i punkt 5.6 omhandlede oplysninger.

5.2. Erklæring vedrørende driftsforhold

Formålet med denne erklæring er at vejlede både brugere og montører af flasker samt den typegodkendende myndighed eller dennes bemyndigede repræsentant. Erklæringen vedrørende driftsforhold skal omfatte følgende:

a) en erklæring om, at flaskens konstruktion er egnet til anvendelse under de i punkt 4 angivne driftsbetingelser i hele sin driftslevetid

b) angivelse af driftslevetiden

c) mindstekrav til prøvning og/eller inspektion i løbet af driftsperioden

d) nødvendige trykbegrænseranordninger og/eller isolering

e) de understøttelsesmetoder, beskyttelseslag osv., som er nødvendige, men ikke medfølger

f) beskrivelse af flaskens konstruktion

g) eventuelle andre oplysninger, som er nødvendige af hensyn til sikker brug og inspektion af flasken.

5.3. Konstruktionsdata

5.3.1. Tegninger

Tegninger skal være forsynet med mindst følgende angivelser:

a) titel, henvisningsnummer, udstedelsesdato samt ændringsnumre med udstedelsesdato, hvis relevant

b) henvisning til dette regulativ og til flasketypen

c) alle mål, komplet med tolerancer samt enkeltheder vedrørende formen af endelukninger med mindstetykkelser samt åbninger

d) masseangivelse, komplet med tolerance, for flaskerne

e) materialespecifikationer, komplet med mindstekrav til mekaniske og kemiske egenskaber eller toleranceangivelser, og, for metalflasker og metalforinger, det foreskrevne hårdhedsområde

f) andre data som trykområde for selvkrympning, mindste prøvningstryk, enkeltheder vedrørende brandsikringssystem og udvendig beskyttende belægning.

5.3.2. Rapport om spændingsanalyse

Der leveres en finitelement-spændingsanalyse eller anden spændingsanalyse.

Der leveres en tabel med sammendrag af de beregnede spændinger i rapporten.

5.3.3. Materialeprøvningsdata

Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse af egenskaber og tolerancer for de til konstruktionen anvendte materialer. Endvidere prøvningsdata, som karakteriserer de mekaniske egenskaber og materialernes egnethed til anvendelse under de i punkt 4 angivne betingelser.

5.3.4. Prøvningsdata vedrørende konstruktionens egnethed

Flaskens materialer, konstruktion, produktion og prøvning skal godtgøres at være tilfredsstillende til den påtænkte anvendelse, når de prøvningskrav, som stilles for den givne flaskekonstruktion, er opfyldt ved prøvning i overensstemmelse med de pågældende prøvningsmetoder, som er beskrevet i dette bilags tillæg A.

De forelagte prøvningsdata skal desuden dokumentere dimensioner, vægtykkelse og vægt af hver af de prøvede flasker.

5.3.5. Brandsikring

Arrangementet af de trykbegrænseranordninger, som beskytter flasken mod pludseligt brud, når den eksponeres for de i punkt A.15 i tillæg A til dette bilag angivne brandbetingelser, skal angives. De forelagte prøvningsdata skal dokumentere effektiviteten af det foreskrevne brandsikringssystem.

5.3.6. Støttebeslag til flasker

Der skal gives beskrivelse af flaskens monteringsbeslag eller kravene til disse i overensstemmelse med punkt 6.11 i dette bilag.

5.4. Produktionsoplysninger

Der skal gives en detaljeret beskrivelse af produktionsprocesser, ikke-destruktiv prøvning, produktionstests og batchprøvning; tolerancer for alle produktionsprocesser, såsom varmebehandling, endeformgivning, harpiksblandingsforhold, fiberviklespænding og -hastighed, hærdetider og -temperaturer samt selvkrympningsprocedurer, skal angives; overfladefinish, gevind, acceptkriterier for ultralydsscanning (eller tilsvarende) og maksimale batchstørrelser for batchprøvning skal ligeledes angives.

5.5. (Ikke anvendt)

5.6. Brudegenskaber og defektstørrelse ved ikke-destruktiv prøvning

5.6.1. Brudegenskaber

Fabrikanten skal godtgøre konstruktionens utæthed-før-brud-egenskaber som beskrevet i punkt 6.7.

5.6.2. Defektstørrelse til brug ved ikke-destruktiv prøvning

Med den i punkt 6.15.2 beskrevne metode fastlægger fabrikanten den maksimale størrelse af en defekt til brug ved ikke-destruktiv prøvning, som forhindrer svigt af flasken inden for dennes driftslevetid som følge af materialetræthed eller svigt af flasken ved brud.

5.7. Datablad

For hver flaskekonstruktion forelægges et datablad med en sammenfatning af de dokumenter, som indeholder de i punkt 5.1 foreskrevne oplysninger. For hvert dokument angives titel, henvisningsnummer, ændringsnummer og dato på originalversion og ændringsversioner. Alle dokumenter skal være underskrevet eller påført udstederens initialer; databladet skal være forsynet med nummer og eventuelt ændringsnummer, som gør det muligt at fastlægge flaskens konstruktion, og skal være underskrevet af den tekniker, som er ansvarlig for konstruktionen. På databladet skal være afsat plads til et stempel, som angiver konstruktionens registrering.

5.8. Supplerende oplysninger

Supplerende oplysninger, som kan støtte ansøgningen, f.eks. praktiske erfaringer med de materialer, der påtænkes anvendt, eller brug af en bestemt flaskekonstruktion under andre driftsbetingelser, skal gives hvis relevant.

5.9. Godkendelse og attestering

5.9.1. Inspektion og prøvning

Overensstemmelsesprøvning skal finde sted i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 9 i dette regulativ.

For at sikre, at flasken opfylder forskrifterne i dette internationale regulativ, skal den underkastes inspektion, som skal udføres efter punkt 6.13 og 6.14 af den typegodkendende myndighed.

5.9.2. Prøvningscertifikat

Såfremt resultaterne af prøvningen af prototypen efter punkt 6.13 er tilfredsstillende, udsteder den typegodkendende myndighed et prøvningscertifikat. Et eksempel på et prøvningscertifikat er givet i tillæg D til dette bilag.

5.9.3. Batchgodkendelsescertifikat

Den typegodkendende myndighed udsteder et godkendelsescertifikat som gengivet i tillæg D til dette bilag.

6. FORSKRIFTER, SOM FINDER ANVENDELSE PÅ ALLE FLASKETYPER

6.1. Generelt

Følgende forskrifter finder generel anvendelse på de i punkt 7 til 10 i dette bilag angivne flasketyper. Flaskernes konstruktion skal dække alle de relevante aspekter, som er nødvendige for at sikre, at hver flaske af den pågældende konstruktion er egnet til sit formål gennem hele den foreskrevne driftslevetid. Type CNG-1 stålflasker, som er konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 og opfylder alle krav deri, behøver kun opfylde forskrifterne i punkt 6.3.2.4 og 6.9 til 6.13.

6.2. Konstruktion

I dette regulativ angives ikke konstruktionsvejledning, tilladelige spændinger eller deformationer, men konstruktionens egnethed kræves godtgjort ved passende beregninger og påvist ved, at flaskerne konsekvent består de i dette regulativ foreskrevne materiale-, konstruktionsegnetheds-, produktions- og batchprøver. Alle konstruktioner skal i tilfælde af svigt udvise »utæthed-før-brud« (leakage before break) ved den nedbrydning af de trykbærende dele, som kan finde sted under normal drift. Indtræder der utæthed af metalflasker eller metalforinger, må dette alene skyldes vækst af en udmattelsesrevne.

6.3. Materialer

6.3.1. De anvendte materialer skal være egnede til de driftsforhold, som foreskrives i punkt 4 i dette bilag. Konstruktionen må ikke indebære, at indbyrdes uforenelige materialer er i kontakt med hinanden. Egnethedsprøvninger for de i konstruktionen indgående materialer er sammenfattet i tabel 6.1.

6.3.2. Stål

6.3.2.1. Sammensætning

Stål skal være aluminium- og/eller siliciumberoliget og overvejende finkornet. For alle stålarter skal den kemiske sammensætning være deklareret og fastlagt ved mindst følgende:

a) kulstof-, mangan-, aluminium- og siliciumindhold i alle tilfælde

b) indhold af nikkel, chrom, molybdæn, bor og vanadium samt andre legeringsstoffer, som er tilsat med forsæt. Følgende grænseværdier må ikke overskrides ved analysen af støbningen: Trækstyrke < 950 MPa ≥ 950 MPa Svovl 0,020 % 0,010 % Fosfor 0,020 % 0,020 % Svovl og fosfor 0,030 % 0,025 %

Anvendes kulstof-borstål, skal der udføres en hærdelighedsprøve efter ISO 642 på første og sidste blok eller valseemne fra hver charge stål. Hårdheden, målt i et punkt 7,9 mm fra den bratkølede ende, skal være 33-53 HRC eller 327-560 HV og skal være certificeret af råvarefabrikanten.

6.3.2.2. Trækstyrkeegenskaber

De mekaniske egenskaber af stålet i den færdige flaske eller foring bestemmes i overensstemmelse med afsnit A.1 (tillæg A til dette bilag). Stålets brudforlængelse skal være mindst 14 %.

6.3.2.3. Slagbestandighedsegenskaber

De mekaniske egenskaber af stålet i den færdige flaske eller foring bestemmes i overensstemmelse med afsnit A.2 (tillæg A til dette bilag). Slagstyrken må ikke være mindre end angivet i tabel 6.2 i dette bilag.

6.3.2.4. Bøjningsegenskaber

Bøjningsegenskaberne af det svejste rustfri stål i den færdige foring bestemmes efter afsnit A.3 (tillæg A til dette bilag).

6.3.2.5. Makroskopisk svejsningskontrol

Der skal foretages en makroskopisk svejsekontrol for hver type svejseprocedure. Den skal påvise fuldstændig smeltning og være fri for fejl ved samlingerne eller uacceptable defekter i overensstemmelse med niveau C i EN ISO 5817.

6.3.2.6. Bestandighed mod sulfidspændingsrevnedannelse

Er den øvre grænse for den specificerede trækstyrke af stålet over 950 MPa, skal stålet fra den færdige flaske prøves for bestandighed mod sulfidspændingsrevnedannelse efter dette bilags tillæg A, afsnit A.3, og opfylde de deri angivne forskrifter.

6.3.3. Aluminium

6.3.3.1. Sammensætning

Aluminiumlegeringer beskrives i overensstemmelse med den af Aluminium Association anvendte praksis for et givet legeringssystem. Urenhedsgrænserne for bly og bismuth må ikke være over 0,003 % i nogen aluminiumlegering.

6.3.3.2. Korrosionsprøvning

Aluminiumlegeringer skal opfylde forskrifterne for korrosionsprøvninger udført efter afsnit A.4 (tillæg A til dette bilag).

6.3.3.3. Revnedannelse ved vedvarende belastning

Aluminiumlegeringer skal opfylde forskrifterne for prøvninger for revnedannelse ved vedvarende belastning udført i overensstemmelse med afsnit A.5 (tillæg A til dette bilag).

6.3.3.4. Trækstyrkeegenskaber

De mekaniske egenskaber af aluminiumlegeringen i den færdige flaske eller foring bestemmes i overensstemmelse med afsnit A.l (tillæg A til dette bilag). Brudforlængelsen for aluminium skal være mindst 12 %.

6.3.4. Harpikser

6.3.4.1. Generelt

Til imprægnering kan anvendes termohærdende eller termoplastiske harpikser. Som eksempel på egnede grundmasser kan nævnes termohærdende plastarter som epoxy, modificeret epoxy, polyester og vinylester samt termoplastiske materialer som polyethylen og polyamid.

6.3.4.2. Forskydningsbrudstyrke

Harpiksmaterialer skal prøves efter afsnit A.26 (tillæg A) og opfylde de deri angivne forskrifter.

6.3.4.3. Glasovergangstemperatur

Glasovergangstemperaturen for harpiksmaterialet bestemmes efter ASTM D3418.

6.3.5. Fibre

Eventuel forstærkning af konstruktionen skal ske ved hjælp af glasfiber, aromatisk polyamidfiber eller kulfiber. Anvendes kulfiberforstærkning, skal der i konstruktionen være truffet foranstaltninger til forebyggelse af galvanisk tæring af flaskens metalkomponenter. Fabrikanten skal opbevare de offentliggjorte specifikationer for kompositmaterialer, materialefabrikantens anvisninger for opbevaring, opbevaringsbetingelser og holdbarhed samt materialefabrikantens certificering af, at hvert parti er i overensstemmelse med ovennævnte forskrifter i specifikationen. Fiberfabrikanten skal certificere, at fibermaterialets egenskaber opfylder fabrikantens forskrifter for produktet.

6.3.6. Plastforinger

Trækflydespænding og brudforlængelse bestemmes efter afsnit A.22 (tillæg A til dette bilag). Prøvningen skal godtgøre, at plastforingsmaterialets sejhedsegenskaber ved – 50 °C eller derunder opfylder fabrikantens forskrifter. Polymermaterialet skal være foreneligt med de driftsbetingelser, som foreskrives i afsnit 4 i dette bilag. Ved anvendelse af metoden i afsnit A.23 (tillæg A til dette bilag) skal blødgøringstemperaturen være mindst 90 °C og smeltetemperaturen mindst 100 °C.

6.4. Prøvningstryk

I produktionen skal der benyttes et mindste prøvningstryk på 30 MPa.

6.5. Sprængtryk og fiberspændingsindeks

Det mindste faktiske sprængtryk må ikke for nogen flasketype være mindre end angivet i tabel 6.3 i dette bilag. For konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 skal kompositbeviklingen være konstrueret således, at den giver høj driftssikkerhed ved konstant belastning og cyklisk belastning. Denne driftssikkerhed skal være opnået ved, at kompositforstærkningens spændingsindeks mindst er lig med værdierne i tabel 6.3 i dette bilag. Ved spændingsindekset forstås det foreskrevne mindste sprængtryk divideret med fiberspændingen ved arbejdstryk. Ved sprængindekset forstås flaskens faktiske sprængtryk divideret med arbejdstrykket. For konstruktioner af type CNG-4 er spændingsindekset lig sprængindekset. For konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3 (metalforet, fuldstændigt omviklet komposit) omfatter beregningen af spændingsindekset:

a) en beregningsmetode, som kan håndtere ikke-lineære materialer (specialprogrammel eller programmel til finitelement-analyse)

b) for lineære materialer skal den elastisk-plastiske spændingsdeformationskurve være kendt og en korrekt model opstillet

c) der skal være opstillet en korrekt model for kompositmaterialers mekaniske egenskaber

d) beregningerne skal ske ved: selvkrympning, trykløs tilstand efter selvkrympning, arbejdstryk og mindste sprængtryk

e) i beregningerne skal være taget hensyn til forspændinger som følge af viklingens spænding

f) det tilladelige mindste sprængtryk skal vælges således, at den beregnede spænding ved mindste tilladelige sprængtryk divideret med den beregnede spænding ved arbejdstryk opfylder forskrifterne for spændingsindeks for den anvendte fiber

g) ved analyse af flasker med blandet forstærkning (to eller flere forskellige typer fibre) skal de forskellige fibres belastningsandel tages i betragtning, baseret på fibrenes respektive elasticitetsmoduler. Forskrifterne for spændingsindeks for hver fibertype skal være i overensstemmelse med værdierne i tabel 6.3 i dette bilag. Efterprøvning af spændingsindekser kan endvidere foretages ved hjælp af tøjningsmålere. En acceptabel metode er beskrevet i det orienterende tillæg E til dette bilag.

6.6. Spændingsanalyse

Der skal foretages en spændingsanalyse, som begrunder de konstruktivt bestemte mindste vægtykkelser. Denne skal omfatte spændingerne i foringer og fibre i kompositkonstruktioner.

6.7. Vurdering af utæthed-før-brud-egenskaber

Flasker af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 skal udvise utæthed-før-brud-egenskaber. Utæthed-før-brud-prøvning udføres i henhold til afsnit A.6 (tillæg A til dette bilag). For flaskekonstruktioner med en udmatningslevetid på over 45 000 trykcyklusser ved prøvning efter afsnit A.13 (tillæg A) kræves utæthed-før-brud-egenskaber ikke godtgjort. (tillæg A til dette bilag). I tillæg F til dette bilag er til orientering angivet to metoder til utæthed-før-brud-vurdering.

6.8. Inspektion og prøvning

Produktionskontrollen skal angive program og fremgangsmåde for:

a) inspektion, prøvning og godkendelseskriterier under produktion og

b) periodisk inspektion, prøvning og godkendelseskriterier under drift. Intervallet for visuel reinspektion af de udvendige flaskeoverflader skal være i overensstemmelser med punkt 4.1.4 i dette bilag, medmindre andet fastsættes af den typegodkendende myndighed. Fabrikanten fastlægger kassationskriterier ved visuel geninspektion på grundlag af resultaterne af de cykliske trykpåfyldninger udført på flasker med defekter. Vejledning i fabrikantens forskrifter for håndtering, brug og inspektion findes i tillæg G til dette bilag.

6.9. Brandsikring

Alle flasker skal være beskyttet mod brand med trykbegrænseranordninger. Flasken, dens materialer, trykbegrænseranordninger og eventuelt supplerende isolerings- eller beskyttelsesmateriale skal som helhed være konstrueret således, at den yder tilstrækkelig sikkerhed under brand i den i afsnit A.15 beskrevne prøve (tillæg A til dette bilag).

Trykbegrænseranordninger prøves i overensstemmelse med afsnit A.24 (tillæg A til dette bilag).

6.10. Åbninger

6.10.1. Generelt

Åbningen må kun være placeret i flaskens hoved. Åbningens centerlinje skal falde sammen med flaskens længdeakse. Gevindet skal være veludført, jævnt og uden overfladefejl og have den korrekte størrelse.

6.11. Støttebeslag til flasker

Fabrikanten skal angive, på hvilken måde flaskerne skal understøttes ved montering i køretøjet. Fabrikanten skal endvidere give forskrifter for montering af understøttelsen, herunder den fastspændingskraft og det tilspændingsmoment, som kræves til at fastholde flasken tilstrækkeligt uden at forårsage uacceptabel spænding i flasken eller beskadigelse af dens overflade.

6.12. Beskyttelse mod det ydre miljø

Flaskernes yderside skal opfylde de i punkt A.14 fastsatte krav til miljøprøvningsbetingelser (tillæg A til dette bilag). Udvendig beskyttelse kan være tilvejebragt på enhver af følgende måder:

a) en overfladebehandling, som giver tilstrækkelig beskyttelse (f.eks. påsprøjtet metal på aluminium, anodisering) eller

b) brug af passende fiber- og matrixmateriale (f.eks. kulfiber i harpiks) eller

c) en beskyttende overfladebelægning (f.eks. organisk belægning, lak), som opfylder forskrifterne i afsnit A.9 (tillæg A til dette bilag).

En flaske må ikke være påført belægninger, hvor selve påføringen forringer flaskens mekaniske egenskaber. Belægningen skal være udført således, at den letter efterfølgende inspektion under driften, og fabrikanten skal give vejledning for behandling af overfladelaget under en sådan inspektion, således at det sikres, at flasken fortsat er intakt.

Fabrikanternes opmærksomhed henledes på, at en miljøegnethedsprøvning for overfladebelægningssystemer findes i det orienterende tillæg H til dette bilag.

6.13. Egnethedsprøvning af konstruktionen

For hver flasketype skal det godtgøres, at materiale, konstruktion, produktion og prøvning er hensigtsmæssig til den påtænkte anvendelse gennem opfyldelse af de pågældende forskrifter i materialeegnethedsprøvningerne, som er sammenfattet i tabel 6.1 i dette bilag og flaskeegnethedsprøvningerne i tabel 6.4 i dette bilag, idet alle prøver udføres i overensstemmelse med de pågældende prøvningsmetoder som beskrevet i tillæg A til dette bilag. Den kompetente myndighed udvælger prøveeksemplarer af flasker eller foringer og overværer prøvningen. Prøves flere flasker eller foringer end foreskrevet i dette bilag, skal resultaterne dokumenteres.

6.14. Batchprøvning

De batchprøver, som foreskrives i dette bilag for hver flasketype, udføres på flasker eller foringer, som udtages af hver produktionsbatch af færdige flasker eller foringer. Også varmebehandlede prøveemner af godset, som er godtgjort at være repræsentative for færdige flasker eller foringer, kan anvendes. I tabel 6.5 i dette bilag er angivet, hvilke batchprøver som foreskrives for hver flasketype.

6.15. Produktionskontrol og -prøvning

6.15.1. Generelt

Der skal udføres produktionskontrol og -prøvning på alle flasker i en produktionsbatch. Hver flaske undersøges under produktionen og efter færdiggørelse på følgende måde:

a) ultralydsscanning (eller anden metode, hvis ækvivalens er godtgjort) af metalflasker og -foringer i henhold til BS 5045, del 1, bilag B (eller anden metode, hvis ækvivalens er godtgjort), som påviser, at den største tilstedeværende defekt er mindre end den konstruktivt foreskrevne størrelse

b) efterprøvning af, at kritiske dimensioner og masse af den færdige flaske og af enhver foring og bevikling er inden for de konstruktivt bestemte tolerancer

c) efterprøvning af, at den foreskrevne overfladebehandling er overholdt med særligt henblik på dybtrukne overflader og falsninger eller overlapninger i hals eller bryst af smedede eller rullede endeafdækninger eller åbninger

d) efterprøvning af mærkning

e) hårdhedsprøvning af metalflasker og -foringer i overensstemmelse med afsnit A.8 (tillæg A til dette bilag), og de således bestemte værdier skal være inden for det område, som foreskrives for konstruktionen

f) hydrostatisk overbelastningsprøve i henhold til afsnit A.11 (tillæg A til dette bilag).

En sammenfatning af de kritiske forskrifter for produktionskontrol, som skal udføres på hver flaske, er givet i tabel 6.6 i dette bilag.

6.15.2. Maksimal defektstørrelse

For konstruktioner af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 bestemmes den maksimale størrelse af en defekt, som er lokaliseret et vilkårligt sted i metalflasken eller -foringen og ikke vil vokse til kritisk størrelse inden for den foreskrevne driftslevetid. En defekts kritiske størrelse er grænseværdien af størrelsen af en defekt i hele væggens tykkelse (af flaske eller foring), som tillader den opbevarede gas at slippe ud uden brud på flasken. Som kassationskriterium ved ultralydsscanning eller ækvivalente metoder gælder, at defekten skal være mindre end den maksimale tilladelige defekt. For konstruktioner af type CNG-2 and CNG-3 forudsættes, at der ikke sker beskadigelse af kompositten ved nogen tidsafhængig mekanisme; den tilladelige defektstørrelse ved ikke-destruktiv prøvning fastlægges med en passende metode. To sådanne metoder er beskrevet i det orienterende tillæg F til dette bilag.

6.16. Manglende opfyldelse af prøvningskravene

Ved manglende opfyldelse af prøvningskravene kræves gentagelse af prøvningen eller af varmebehandling og prøvning som følger:

a) Er der påvist fejl ved prøvningens udførelse eller målefejl, gentages prøvningen. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning.

b) Er prøvningen udført tilfredsstillende, skal årsagen til svigtet ved prøvningen fastlægges.

Anses svigtet for forårsaget af den påførte varmebehandling, kan fabrikanten lade alle flasker i den pågældende produktionsbatch gennemgå en ekstra varmebehandling.

Skyldes svigtet ikke den påførte varmebehandling, skal alle de flasker, som er fundet defekte, afvises eller repareres med en godkendt metode. De ikke-afviste flasker betragtes derefter som en ny produktionsbatch.

I begge tilfælde skal prøvningen af den nye batch gentages. Alle de pågældende prototype- eller batchprøver som er nødvendige for at godtgøre, at den nye batch kan godkendes, gentages. Hvis en eller flere prøver falder blot delvist utilfredsstillende ud, skal alle flasker i batchen kasseres.

6.17. Ændring af konstruktion

En konstruktionsændring er enhver ændring i konstruktionsmaterialer eller dimensioner, som ikke kan tilskrives normale produktionstolerancer.

Små konstruktionsændringer tillades egnethedsbedømt ved et reduceret prøveprogram. De i tabel 6.7 nedenfor angivne konstruktionsændringer kræver egnethedsprøvning af konstruktionen som foreskrevet i tabellen.

Tabel 6.1

Egnethedsprøvning af materialer

Relevante afsnit i dette bilag Stål Aluminium Harpikser Fibre Plastforinger Trækstyrkeegenskaber 6.3.2.2. 6.3.3.4. 6.3.5. 6.3.6. Slagbestandighedsegenskaber 6.3.2.3. Bøjningsegenskaber 6.3.2.4. Svejsningskontrol 6.3.2.5. Bestandighed mod sulfidspændingsrevnedannelse 6.3.2.6. Bestandighed mod revnedannelse ved vedvarende belastning 6.3.3.3. Spændingskorrosionsrevnedannelse 6.3.3.2. Forskydningsbrudstyrke 6.3.4.2. Glasovergangstemperatur 6.3.4.3. Blødgørings-/smeltetemperatur 6.3.6 Brudmekanik (1) 6.7 6.7





Tabel 6.2

Acceptable resultater ved slagprøvning

Flaskediameter D, mm > 140 ≤ 140 Prøvningsretning tværgående langsgående Bredde af prøveemne, mm 3-5 > 5-7,5 > 7,5-10 3-5 Prøvningstemperatur, °C – 50 – 50 Slagstyrke, J/cm2 Gennemsnit af 3 prøveemner 30 35 40 60 Individuelt prøveemne 24 28 32 48





Tabel 6.3

Minimal tilladelig faktisk brudværdi og spændingsindeks

CNG-1 Helmetal CNG-2 Spiralbeviklet CNG-3 Fuldstændig omviklet CNG-4 Helkomposit Sprængtryk [MPa] Spændingsindeks [MPa] Sprængtryk [MPa] Spændingsindeks [MPa] Sprængtryk [MPa] Spændingsindeks [MPa] Sprængtryk [MPa] Helmetal 45 Glas 2,75 50 (1) 3,65 70 (1) 3,65 73 Aromatisk amid 2,35 47 3,10 60 (1) 3,1 62 Kulstof 2,35 47 2,35 47 2,35 47 Blanding (2) (2) (2) Bemærkning 1 — Mindste faktiske sprængtryk. Der skal endvidere foretages beregninger efter punkt 6.5 i dette bilag, som godtgør, at forskrifterne for mindste spændingsindeks ligeledes er opfyldt. Bemærkning 2 — Spændingsindeks og sprængtryk beregnes efter punkt 6.5 i dette bilag.





Tabel 6.4

Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion

Henvisning til prøve og bilag Flasketype CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12. Sprængning X * X X X A.13. Omgivende temperatur/cyklus X * X X X A.14. Prøvning i surt miljø X X X A.15. Brand X X X A.16. Indtrængen X X X X A.17. Tolerance over for defekter X X X X A.18. Højtemperaturkrybeprøve X X X A.19. Spændingsbrud X X X A.20. Faldprøvning X X A.21. Gennemsivning X A.24. Trykbegrænsning X X X A.25. Vridningsprøvning på studs X X A.27. CNG-påfyldningscyklus X A.6. Vurdering af egenskaber for utæthedførbrud X X A.7. Ekstrem temperatur/cyklus X X X X X = nødvendig. * = ikke nødvendig for flasker konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 (ISO 9809 indeholder i forvejen disse prøver).





Tabel 6.5

Batchprøvning

Henvisning til prøve og bilag Flasketype CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12. Sprængning X X X X A.13. Omgivende temperatur/cyklus X X X X A.1. Trækstyrke X X † X † A.2. Slagstyrke (stål) X X † X † A.9.2. Overfladebelægning * X X X X X = nødvendig. * = medmindre beskyttende overfladbelægning ikke anvendes. † = prøvning af foringsmateriale.





Tabel 6.6

Kritiske forskrifter for produktionskontrol

Type Flasketype Inspektionsforskrifter CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 Kritiske mål X X X X Overfladebehandling X X X X Defekter (med ultralyd eller tilsvarende) X X X Hårdhed af metalflasker og foringer X X X Hydrostatisk belastningsprøve X X X X Tæthedsprøvning X Mærkning X X X X X = nødvendig.





Tabel 6.7

Ændring af konstruktion

Konstruktionsændring Type prøvning Hydrostatisk sprængning A.12 Cyklisk ved omgivende temp. A.13 Omgivende A.14 Brand A.15 Indtrængen A.16 Tolerance over for defekter A.17 Højtemperaturkrybning A.18 Spændingsbrud A.19 Faldprøvning A.20 Gennemsivning A.21 CNG Vridningsprøve på studs A.25 Cyklisk forløb A.27 Utæthed-før-brud A.24 Fiberfabrikant X X X* X† Metallisk flaske- eller foringsmateriale X X X* X X* X X* Plastforingsmateriale X X X† Fibermateriale X X X X X X X X† Harpiksmateriale X X X X Diameterændring ≤ 20 % X X Diameterændring > 20 % X X X X* X Længdeændring ≤ 50 % X X‡ Længdeændring > 50 % X X X‡ Ændring i arbejdstryk ≤ 20 % @ X X Hvælvingens form X X X† Åbningsstørrelse X X Ændring af belægning X Endestudsens konstruktion X† Ændring af fremstillingsprocessen X X Trykbegrænseranordning X X X = nødvendig. * prøvning af metalkonstruktioner (CNG-1) ikke nødvendig. † kun prøvning af helkompositkonstruktioner (CNG-4) nødvendig. ‡ prøvning kun nødvendig, når længden øges. @ kun når tykkelsen ændres proportionalt med ændringen af diameter og/eller tryk.

7. METALFLASKER AF TYPE CNG-1

7.1. Generelt

Konstruktionen skal fastlægge den maksimale tilladelige defekt i et vilkårligt punkt på flasken, som ikke kan vokse til kritisk størrelse inden for den foreskrevne genprøvningsperiode, eller, hvis genprøvning ikke foreskrives, inden for driftslevetiden af en flaske, som arbejder ved arbejdstrykket. Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion skal ske i overensstemmelse med de relevante procedurer i afsnit A.6 (tillæg A til dette bilag). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.

Flasker, som er konstrueret efter ISO 9809 og opfylder alle kravene deri, behøver kun opfylde materialeprøvningsforskrifterne i punkt 6.3.2.4 ovenfor og forskrifterne for egnethedsprøvning af konstruktionen i punkt 7.5 bortset fra punkt 7.5.2 og 7.5.3 nedenfor.

7.2. Spændingsanalyse

Spændingerne i flasken beregnes ved 2 MPa, 20 MPa, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. Til beregningerne skal anvendes egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, som indkalkulerer skallens udbøjning ved fastlæggelse af spændingsfordelingen ved flaskens hals, overgangszoner og cylindriske del.

7.3. Krav til forarbejdnings- og produktionskontrol

7.3.1. Generelt

På aluminiumflasker må lukning af enderne ikke ske ved en plastisk bearbejdning. Bortset fra flasker, som er konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809, skal stålflasker, hvis bund er lukket ved plastisk bearbejdning, underkastes ikke-destruktiv prøvning eller tilsvarende. Ved lukning af enden må der ikke tilføjes metal. Hver flaske skal før processerne til plastisk bearbejdning af enden kontrolleres for tykkelse og overfladebehandling.

Efter plastisk bearbejdning af enden skal flasken varmebehandles til det hårdhedsinterval, som foreskrives for den pågældende konstruktion. Lokal varmebehandling er ikke tilladt.

Eventuel bundring, sokkelring eller befæstelse beregnet til konsol skal være udført i et materiale, som er foreneligt med flaskematerialet og skal være fastgjort forsvarligt ved anden metode end svejsning, slaglodning eller blødlodning.

7.3.2. Ikke-destruktiv prøvning

Følgende prøver udføres på hver metalflaske:

a) hårdhedsprøve efter afsnit A.8 (tillæg A til dette bilag).

b) ultralydsscanning i henhold til BS 5045, del 1, bilag I, eller tilsvarende ikke-destruktiv prøvningsmetode, hvis ækvivalens er godtgjort, som sikrer, at den maksimale tilstedeværende defekt er mindre end den størrelse, som foreskrives for konstruktionen og er bestemt i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.

7.3.3. Hydrostatisk trykprøvning

Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A til dette bilag).

7.4. Batchprøvning af flasker

Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og forsynet med alle identifikationsmærker. Af hver batch udtages to flasker på tilfældig måde. Prøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker.

a) Batchmaterialeprøver. Én flaske eller en varmebehandlet del deraf, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver: i) kritiske mål, sammenholdt med konstruktionen ii) en trækprøve, som udføres i overensstemmelse med punkt A.1 (tillæg A til dette bilag), og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion iii) for stålflasker, tre slagprøver, som udføres efter afsnit A.2 (tillæg A til dette bilag) og opfylder kravene i punkt 6.3.2.3 ovenfor iv) når beskyttende overfladebelægning indgår i konstruktionen, skal overfladebelægningen prøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A til dette bilag). Alle flasker, som er repræsenteret ved en batchprøve og ikke opfylder de angivne forskrifter, underkastes procedurerne i punkt 6.16 ovenfor. Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2 (tillæg A til dette bilag), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende defekter fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages.

b) Batchsprængprøve. Én flaske underkastes hydrostatisk tryk til sprængning i overensstemmelse med afsnit A.12 (tillæg A til dette bilag). Er sprængtrykket mindre end det beregnede mindste tilladte sprængtryk, følges procedurerne i punkt 6.16 ovenfor.

c) Cyklisk trykbelastningsprøve. Færdige flasker trykbelastes cyklisk i overensstemmelse med afsnit A.13 (tillæg A til dette bilag) og med en prøvningsfrekvens, som fastlægges som følger: i) én flaske fra hver batch underkastes et antal cykliske trykpåvirkninger på i alt 1 000 gange den foreskrevne driftslevetid i år, dog mindst 15 000 cyklusser ii) den cykliske trykprøvning kan indskrænkes til én flaske fra hver 5 produktionsbatcher, såfremt ingen af de under i) ovenfor omhandlede cyklisk trykbelastede flasker fra 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af en konstruktionsfamilie (dvs. ensartede materialer og processer) bliver utætte eller sprænges efter færre end 1 500 cyklusser gange den foreskrevne levetid i år (dog mindst 22 500 cyklusser) iii) såfremt ingen af de under i) ovenfor omhandlede cyklisk trykbelastede flasker fra 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af en konstruktionsfamilie bliver utætte eller sprænges efter færre end 2 000 cyklusser gange den foreskrevne levetid i år (dog mindst 30 000 cyklusser), kan den cykliske trykprøvning indskrænkes til én flaske ud af hver 10 produktionsbatcher iv) såfremt der er gået længere end 6 måneder siden den sidste produktionsbatch, skal en flaske fra den næste produktionsbatch underkastes cyklisk trykprøvning for at fastholde den nedsatte trykprøvningsfrekvens i henhold til ii) eller iii) ovenfor v) såfremt nogen af de i ii) eller iii) ovenfor omhandlede flasker, som er trykbelastet cyklisk med nedsat prøvningsfrekvens, ikke kan gennemføre det foreskrevne antal cykliske trykbelastninger (henholdsvis mindst 22 500 og mindst 30 000 cyklusser), skal den under i) angivne frekvens for cyklisk batchtrykprøvning gentages på mindst 10 produktionsbatcher, før den nedsatte trykprøvningsfrekvens i henhold til ii) eller iii) ovenfor kan genindføres vi) såfremt nogen af de under i), ii) eller iii) ovenfor omhandlede flasker ikke overholder kravet om en mindste levetid på 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år (dog mindst 15 000 cyklusser), skal årsagen til svigtet fastlægges og fejlen rettes efter procedurerne i punkt 6.16 i dette bilag. Den cykliske trykbelastning gentages derefter på yderligere tre flasker fra den pågældende produktionsbatch. Såfremt nogen af disse tre yderligere flasker ikke overholder kravet om cyklisk trykbelastning på mindst 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år, kasseres batchen.

7.5. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion

7.5.1. Generelt

Egnethedsprøvning skal udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og forsynet med alle identifikationsmærker. Udvælgelse, overværelse og dokumentation af resultater skal være i overensstemmelse med punkt 6.13 ovenfor.

7.5.2. Hydrostatisk tryksprængprøvning

Tre repræsentative flasker underkastes hydrostatisk tryk, indtil de svigter i overensstemmelse med punkt A.12 (tillæg A til dette bilag). Flaskens brudtryk skal være større end det mindste brudtryk, som er beregnet ved spændingsanalysen for konstruktionen, og skal være mindst 45 MPa.

7.5.3. Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur

To færdige flasker underkastes cyklisk trykbelastning i overensstemmelse med afsnit A.13 (tillæg A til dette bilag), indtil de svigter, eller har gennemført mindst 45 000 cyklusser. Svigt af flaskerne må ikke indtræde, før de har gennemført 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Flasker, som gennemfører flere end 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år, skal svigte ved utæthed og ikke ved brud. Flasker, som ikke svigter inden for 45 000 cyklusser, skal destrueres enten ved fortsættelse af den cykliske belastning til indtræden af svigt eller ved hydrostatisk trykbelastning til indtræden af brud. Antal gennemførte cyklusser til indtræden af svigt samt lokaliseringen af stedet, hvor svigtet begynder, skal registreres.

7.5.4. Brandprøvning

Prøverne gennemføres efter afsnit A.15 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde forskrifterne deri.

7.5.5. Gennemtrængningsprøvning

Prøverne gennemføres efter afsnit A.16 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde forskrifterne deri.

7.5.6. Utæthed-før-brud

For flaskekonstruktioner, som ikke gennemfører over 45 000 cyklusser ved prøvning efter punkt 7.5.3 ovenfor, udføres utæthed-før-brud-prøvning efter afsnit A.6, tillæg 1, til dette bilag, og de deri fastlagte forskrifter skal være overholdt.

8. SPIRALVIKLEDE FLASKER AF TYPE CNG-2

8.1. Generelt

Ved tryksætning af denne type flaskekonstruktion opstår der lineær overlejring af kompositbeviklingens og metalforingens forskydninger. På grund af forskellene i fremstillingsteknik angives der i dette bilag ikke nogen bestemt konstruktionsmetode.

Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion sker som fastlagt i afsnit A.6 (tillæg A til dette bilag). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.

8.2. Konstruktionsforskrifter

8.2.1. Metalforing

Metalforingens mindste faktiske sprængtryk skal være 26 MPa.

8.2.2. Kompositvikling

Fibrenes trækspænding skal opfylde forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor.

8.2.3. Spændingsanalyse

Spændingerne i kompositten og i foringen efter forspænding beregnes. Som grundlag for disse beregninger anvendes et tryk på nul, 2 MPa, 20 MPa, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. Ved beregningerne fastlægges spændingsfordelingen ved flasken hals, overgangszoner og cylindriske del ved brug af egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, hvori der tages hensyn til foringsmaterialets ikke-lineære egenskaber.

Til konstruktioner, hvor selvkrympning er anvendt til forspænding, beregnes de grænser, inden for hvilke selvkrympningstrykket skal ligge.

Til konstruktioner, hvor der anvendes bevikling med kontrolleret spænding til at give forspænding, beregnes den temperatur, hvor den finder sted, den nødvendige spænding i hvert kompositlag og den deraf forårsagede forspænding i foringen.

8.3. Forskrifter for produktionen

8.3.1. Generelt

Kompositflasken skal være fremstillet af en foring med endeløs fibervikling. Fiberbeviklingsprocessen skal være computerstyret eller mekanisk styret. Fibrene skal påvikles med kontrolleret spænding. Når beviklingen er afsluttet, skal termohærdende harpikser varmhærdes med en forudbestemt, styret tids-temperaturprofil.

8.3.2. Foring

Produktionen af metalforingen skal opfylde forskrifterne i punkt 7.3 ovenfor med hensyn til passende type foringskonstruktion.

8.3.3. Bevikling

Flaskerne skal fremstilles i en fiberviklemaskine. Under beviklingen skal de vigtige variable være styret inden for nærmere angivne tolerancer og skal være dokumenteret med en beviklingsregistrering. Disse variable kan omfatte, men er ikke begrænset til følgende:

a) fibertype, herunder størrelse

b) imprægneringsmåde

c) viklespænding

d) viklehastighed

e) antal rovinger

f) båndbredde

g) harpikstype og -sammensætning

h) harpikstemperatur

i) foringens temperatur.

8.3.3.1. Hærdning af termohærdende harpikser

Anvendes termohærdende harpikser, skal harpiksen hærdes efter pålægning af fiberbeviklingen. Under hærdningen skal hærdningscyklussen (dvs. tids-temperaturforløbet) dokumenteres.

Hærdetemperaturen skal være styret og må ikke påvirke foringsmaterialets egenskaber. Den maksimale tilladelige hærdetemperatur for flasker med aluminiumforing er 177 °C.

8.3.4. Selvkrympning

Anvendes selvkrympning, skal den finde sted før den hydrostatiske trykprøvning. Selvkrympningen skal ligge inden for de grænser, som er fastlagt i punkt 8.2.3 ovenfor, og fabrikanten skal fastlægge den metode, som skal anvendes til kontrol af, at trykket er passende.

8.4. Forskrifter for produktionskontrol

8.4.1. Ikke-destruktiv prøvning

Ikke-destruktiv prøvning udføres efter en anerkendt ISO-standard eller tilsvarende. Følgende prøver udføres på hver metalforing:

a) hårdhedsprøve efter afsnit A.8 (tillæg A til dette bilag).

b) Ultralydsscanning i henhold til BS 5045, del 1, bilag 1B, (eller tilsvarende ikke-destruktiv prøvningsmetode, hvis ækvivalens er godtgjort), som sikrer, at den maksimale defektstørrelse ikke er over den størrelse, som foreskrives for konstruktionen.

8.4.2. Hydrostatisk trykprøvning

Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A til dette bilag). Fabrikanten fastsætter en passende grænse for den volumetriske ekspansion ved den anvendte trykprøve, men den blivende ekspansion må i intet tilfælde være over 5 % af den samlede volumetriske ekspansion ved trykprøvningen. Flasker, som ikke overholder den fastlagte kassationsgrænse, skal enten kasseres eller anvendes til batchprøvning.

8.5. Batchprøvning af flasker

8.5.1. Generelt

Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og forsynet med alle identifikationsmærker. Af hver batch udtages på tilfældig måde to flasker eller, i givet fald, en flaske og en foring. Prøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker.

Konstateres der defekter i beviklingen før eventuel selvkrympning eller hydrostatisk trykprøvning, kan beviklingen fjernes helt og udskiftes.

a) Batchmaterialeprøver. Én flaske eller foring eller en varmebehandlet delprøve deraf, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver: i) mål, sammenholdt med konstruktionen ii) en trækprøve, som udføres i overensstemmelse med punkt A.1 (tillæg A til dette bilag) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion iii) for stålforinger, tre slagprøver, som udføres efter afsnit A.2 (tillæg A til dette bilag) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion iv) når beskyttende overfladebelægning indgår i konstruktionen, skal overfladebelægningen prøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A til dette bilag) og opfylde forskrifterne heri. Alle flasker, som er repræsenteret ved en batchprøve og ikke opfylder de angivne forskrifter, underkastes de i punkt 6.16 ovenfor foreskrevne procedurer. Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2 (tillæg A til dette bilag), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende defekter fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses med en metode, som ikke skader kompositbeviklingen, og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages.

b) Batchsprængprøve. Én flaske prøves efter forskrifterne i punkt 7.4b) ovenfor.

c) Cyklisk trykbelastningsprøve. Efter forskrifterne i punkt 7.4c) ovenfor.

8.6. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion

8.6.1. Generelt

Egnethedsprøvning skal udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er forsynet med alle identifikationsmærker. Udvælgelse, overværelse og dokumentation af resultater skal være i overensstemmelse med punkt 6.13 ovenfor.

8.6.2. Hydrostatisk tryksprængprøvning

a) Én foring sprænges hydrostatisk i overensstemmelse med afsnit A.12 (tillæg A til dette bilag). Sprængtrykket skal være over det minimale tilladelige sprængtryk, som foreskrives for den pågældende foringskonstruktion.

b) Tre flasker sprænges hydrostatisk i overensstemmelse med afsnit A.12 (tillæg A til dette bilag). Sprængtrykket for flasken skal være større end det foreskrevne minimale sprængtryk, som er fastlagt ved spændingsberegning for konstruktionen i henhold til tabel 6.3, og i intet tilfælde mindre end den værdi, som er nødvendig for at opfylde forskrifterne for spændingsindekset i punkt 6.5 ovenfor.

8.6.3. Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur

To færdige flasker underkastes cyklisk trykbelastning i overensstemmelse med afsnit A.13 (tillæg A til dette bilag), indtil de svigter, eller har gennemført mindst 45 000 cyklusser. Svigt af flaskerne må ikke indtræde, før de har gennemført 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Flasker, som gennemfører flere end 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år, skal svigte ved utæthed og ikke ved brud. Flasker, som ikke svigter inden for 45 000 cyklusser, skal destrueres enten ved fortsættelse af den cykliske belastning indtil svigt eller ved hydrostatisk trykbelastning indtil sprængning. Det kan tillades, at flasker, som gennemfører over 45 000 cyklusser, svigter ved brud. Antal gennemførte cyklusser til indtræden af svigt samt lokaliseringen af stedet, hvor svigtet begynder, skal registreres.

8.6.4. Prøvning i surt miljø

En flaske skal prøves efter afsnit A.14 (tillæg A til dette bilag) og opfylde de deri angivne forskrifter. En frivillig miljøprøve er beskrevet i det orienterende tillæg H til dette bilag.

8.6.5. Brandprøvning

Færdige flasker prøves efter afsnit A.15 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.

8.6.6. Gennemtrængningsprøvning

Én færdig flaske skal prøves efter afsnit A.16 (tillæg A til dette bilag) og opfylde de deri angivne forskrifter.

8.6.7. Prøve for tolerance over for defekter

Én færdig flaske skal prøves efter afsnit A.17 (tillæg A til dette bilag) og opfylde de deri angivne forskrifter.

8.6.8. Højtemperaturkrybeprøve

For konstruktioner, for hvilke harpiksens glasovergangstemperatur ikke er mindst 20 °C over den konstruktivt bestemte maksimale materialetemperatur, prøves én flaske efter afsnit A.18 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.

8.6.9. Accelereret spændingsbrudprøvning

Én færdig flaske skal prøves efter afsnit A.19 (tillæg A til dette bilag) og opfylde de deri angivne forskrifter.

8.6.10. Utæthed-før-brud

For flaskekonstruktioner, som ikke gennemfører over 45 000 cyklusser ved prøvning efter punkt 8.6.3 ovenfor, udføres utæthed-før-brud-prøvning efter afsnit A.6 i tillæg 1 til dette bilag, og de deri fastlagte forskrifter skal være overholdt.

8.6.11. Cyklisk trykbelastning ved ekstrem temperatur

Én færdig flaske skal prøves efter afsnit A.7 (tillæg A til dette bilag) og opfylde de deri angivne forskrifter.

9. FULDSTÆNDIGT OMVIKLEDE FLASKER AF TYPE CNG-3

9.1. Generelt

Ved tryksætning af denne type flaskekonstruktion bliver forskydningerne af kompositbevikling og foring overlejret. På grund af forskelle i fremstillingsteknik angives i dette bilag ikke nogen bestemt konstruktionsmetode. Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion sker som fastlagt i afsnit A.6 (tillæg A til dette bilag). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor.

9.2. Konstruktionsforskrifter

9.2.1. Metalforing

Ved et tryk på nul og 15 °C må trykspændingen i foringen ikke medføre buler eller folder i foringen.

9.2.2. Kompositvikling

Fibrenes trækspænding skal opfylde forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor.

9.2.3. Spændingsanalyse

Spændingerne i flaskens tangentielle og langsgående retning i komposit og i foring efter tryksætning beregnes. Beregningerne foretages for et tryk på nul, arbejdstryk, 10 % af arbejdstrykket, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. De grænser, inden for hvilke selvkrympningstrykket skal ligge, beregnes. Ved beregningerne fastlægges spændingsfordelingen ved flaskens hals, overgangszoner og cylindriske del med brug af egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, hvori der tages hensyn til foringsmaterialets ikke-lineære egenskaber.

9.3. Forskrifter for produktionen

Forskrifterne for produktionen skal være i overensstemmelse med punkt 8.3 ovenfor, bortset fra, at beviklingen også skal indbefatte spiralfiberviklinger.

9.4. Forskrifter for produktionskontrol

Forskrifter for produktionen skal være i overensstemmelse med punkt 8.4 ovenfor.

9.5. Batchprøvning af flasker

Batchprøvningen skal være i overensstemmelse med punkt 8.5 ovenfor.

9.6. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion

Egnethedsprøvning af flaskekonstruktionen skal ske efter forskrifterne i punkt 8.6 ovenfor og punkt 9.6.1 nedenfor, bortset fra, at det i punkt 8.6 ovenfor omhandlede brud på foringen ikke kræves.

9.6.1. Faldprøvning

Én eller flere færdige flasker faldprøves i overensstemmelse med afsnit A.30 (tillæg A til dette bilag).

10. HELKOMPOSITFLASKER AF TYPE CNG-4

10.1. Generelt

På grund af de mange forskellige mulige flaskekonstruktioner angives i dette bilag ikke nogen bestemt konstruktionsmåde for flasker med polymerforing.

10.2. Konstruktionsforskrifter

Der anvendes konstruktionsberegninger til at godtgøre konstruktionens egnethed. Fibrenes trækspænding skal opfylde forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor.

I metal-endestudsen skal anvendes konisk og cylindrisk gevind i overensstemmelse med punkt 6.10.2 eller 6.10.3 ovenfor.

Endestudse med gevindhul skal kunne tåle et vridningsmoment på 500 Nm uden beskadigelse af forbindelsen med den ikke-metalliske foring. Metal-endestudse, som er tilsluttet den ikke-metalliske foring, skal være udført i et materiale, som er foreneligt med de driftsbetingelser, som er beskrevet i afsnit 4 i dette bilag.

10.3. Spændingsanalyse

Spændingerne i komposit og i foring i flaskens tangentielle og langsgående retning beregnes. Beregningerne foretages ved nultryk, arbejdstryk, prøvningstryk og det konstruktivt bestemte sprængtryk. I beregningerne anvendes passende analyseteknikker til bestemmelse af spændingsfordelingen i hele flasken.

10.4. Forskrifter for produktionen

Produktionsforskrifterne skal være i overensstemmelse med punkt 8.3 ovenfor bortset fra, at hærdetemperaturen for termohærdende harpikser skal være mindst 10 °C under blødgøringstemperaturen for plastforingen.

10.5. Forskrifter for produktionskontrol

10.5.1. Hydrostatisk trykprøvning

Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A til dette bilag). Fabrikanten fastsætter en passende grænse for den elastiske ekspansion ved det anvendte prøvningstryk, men den elastiske ekspansion må ikke i noget tilfælde være over 10 % af batchens gennemsnitsværdi. Flasker, som ikke overholder den fastlagte kassationsgrænse, skal kasseres og enten destrueres eller anvendes til batchprøvning.

10.5.2. Tæthedsprøvning

Hver færdig flaske skal prøves efter afsnit A.10 (tillæg A til dette bilag) og opfylde de deri angivne forskrifter.

10.6. Batchprøvning af flasker

10.6.1. Generelt

Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er forsynet med alle identifikationsmærker. Af hver batch udtages én flaske på tilfældig måde. Prøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker.

a) Batchmaterialeprøver En flaske, en foring eller en sådan del af foringen, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver: i) Mål, sammenholdt med konstruktionen. ii) Plasticforingen underkastes én trækprøve, som udføres efter punkt A.22 (tillæg A til dette bilag) og opfylder de konstruktive krav. iii) Plastforingens smeltetemperatur prøves efter afsnit A.23 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde de deri angivne forskrifter. iv) Når en beskyttende overfladebelægning indgår i konstruktionen, skal overfladebelægningen prøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A til dette bilag). Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2 (tillæg A til dette bilag), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende defekter fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses med en metode, som ikke skader kompositbeviklingen, og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages.

b) Batchsprængprøvning Én flaske prøves efter forskrifterne i punkt 7.4b) ovenfor.

c) Cyklisk trykbelastningsprøve På én flaske foretages vridningsprøve på endestudsen med et vridningsmoment på 500 Nm efter prøvningsmetoden i afsnit A.25 (tillæg A til dette bilag). Flasken underkastes derefter cyklisk trykprøvning efter procedurerne i punkt 7.4c) ovenfor. Efter den nødvendige cykliske trykprøvning tæthedsprøves flasken i overensstemmelse med afsnit A.10 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.

10.7. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion

10.7.1. Generelt

Egnethedsprøvning af flaskekonstruktionen udføres efter forskrifterne i punkt 8.6, 10.7.2, 10.7.3 og 10.7.4 i dette bilag, bortset fra, at kontrol af utæthed-før-brud i punkt 8.6.10 ovenfor ikke er nødvendig.

10.7.2. Vridningsprøvning på studs

Én flaske prøves efter kravene i punkt A.25 (tillæg A til dette bilag).

10.7.3. Gennemsivningsprøvning

En flaske prøves efter afsnit A.21 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.

10.7.4. Cyklisk trykbelastning med naturgas

Én færdig flaske prøves efter afsnit A.27 (tillæg A til dette bilag) og skal opfylde de deri angivne forskrifter.

11. MÆRKNING

11.1. Anbringelse af mærkning

På hver flaske skal fabrikanten anbringe en tydelig, permanent mærkning, mindst 6 mm høj. Mærkning foretages ved hjælp af mærkater, som er indlagt i harpiksbelægningen, klæbemærkater eller lavtryksprægning på den fortykkede ende af konstruktioner af type CNG-1 og CNG-2 eller enhver kombination heraf. Klæbemærkater og påføringen deraf skal være i overensstemmelse med ISO 7225 eller en hermed ækvivalent standard. Der kan anvendes flere mærkater, som skal være placeret således, at de ikke skjules af monteringsbeslagene. Hver flaske, som er i overensstemmelse med dette bilag, skal være mærket som følger:

a) Obligatoriske oplysninger: i) »KUN TIL CNG« ii) »MÅ IKKE ANVENDES EFTER XX/XXXX«, hvor »XX/XXXX« angiver udløbsmåned og år (2) iii) Identificering af fabrikant iv) Identifikation af flasken (det relevante reservedelsnummer og et fabrikationsnummer, som er entydigt for hver flaske) v) Arbejdstryk og -temperatur vi) Nummer på ECE-regulativ, samt flasketype og certifikatregistreringsnummer vii) De til flasken egnede trykbegrænseranordninger og/eller -ventiler, eller måden, hvorpå man får oplysning om egnede brandbeskyttelsessystemer viii) Anvendes mærkater, skal alle flasker have et entydigt identifikationsnummer præget på en synlig metalflade, som muliggør sporing, hvis mærkaten bliver ødelagt.

b) Ikke-obligatoriske oplysninger: På separat(e) mærkat(er) kan gives følgende ikke-obligatoriske oplysninger: i) Temperaturområde for gassen, f.eks. – 40 °C til 65 °C ii) flaskens nominelle vandkapacitet med to betydende cifre, f.eks. 120 liter iii) dato for oprindelig trykprøvning (måned og år). Mærkerne skal anbringes i den nævnte rækkefølge, men den nøjere anbringelse kan tilpasses den forhåndenværende plads. Et eksempel på acceptable obligatoriske oplysninger er følgende: KUN TIL CNG MÅ IKKE ANVENDES EFTER …/…. Fabrikant/reservedelsnummer/fabrikationsnummer 20 MPa/15 °C ECE R 110 CNG-2 (registreringsnr. …) »Anvend kun fabriksgodkendt trykbegrænseranordning«

12. KLARGØRING TIL FORSENDELSE

Før forsendelse fra fabrikanten skal hver flaske indvendigt være ren og tørret. På flasker, som ikke straks lukkes ved isætning af ventil, og, i givet fald, sikkerhedsanordninger, skal alle åbninger lukkes med prop, som hindrer fugtindtrængen og beskytter gevindet. Alle stålflasker og -foringer skal før forsendelse sprøjtes indvendigt med et antikorrosionsmiddel (f.eks. olieholdigt).

Fabrikantens vedligeholdelsesanvisninger og alle nødvendige oplysninger til sikring af korrekt håndtering, brug og inspektion af flasken under driften skal udleveres til køberen. Anvisningerne skal være i overensstemmelse med tillæg D til dette bilag.

(1) Kræves ikke ved anvendelse af prøvningsmetoden for flaske med defekt i afsnit A.7, tillæg A.

(2) Sidste anvendelsesdato må ikke være senere end udløbet af den specificerede driftslevetid. Sidste anvendelsesdato kan påføres flasken ved afsendelse, forudsat at flaskerne har være opbevaret tørt uden indre tryk.

Tillæg A PRØVNINGSMETODER A.1. TRÆKPRØVNING AF STÅL OG ALUMINIUM Der udføres en trækprøve på materiale udtaget fra den færdige flaskes cylindriske del, idet der anvendes et rektangulært prøveemne, som tildannes efter den metode, som beskrives i ISO 9809 for stål og ISO 7866 for aluminium. For flasker med svejste rustfrie stålforinger foretages også trækprøvning på materiale udtaget fra svejsningerne i overensstemmelse med metoden beskrevet i punkt 8.4 i EN 13322-2. De to overflader af prøveemnet, som repræsenterer flaskens indvendige og udvendige overflade, må ikke bearbejdes; trækprøvningen udføres efter ISO 6892. Anmærkning — Opmærksomheden henledes på den målemetode for brudforlængelse, som er beskrevet i ISO 6892, navnlig når der er tale om koniske måleemner, hvor brudpunktet befinder sig ret langt fra midten af målelængden. A.2. SLAGPRØVNING AF STÅLFLASKER OG -FORINGER Der udføres slagprøvning på det materiale, som er udtaget fra den færdige flaskes cylindriske del, idet der anvendes tre prøveemner i overensstemmelse med ISO 148. Emnerne til slagprøvning skal udtages i den i tabel 6.2 i bilag 3A angivne retning fra flaskens væg. For flasker med svejste rustfrie stålforinger foretages også slagprøvning på materiale udtaget fra svejsningen i overensstemmelse med metoden beskrevet i punkt 8.6 i EN 13322-2. Kærvmærket skal være vinkelret på flaskens væg. Tillader vægtykkelsen ikke, at det endelige prøveemnes bredde er 10 mm, skal bredden være så tæt som muligt på flaskevæggens nominelle tykkelse. De prøveemner, som udtages i tværretningen, bearbejdes kun på fire flader, således at ydersiden og indersiden af flaskevæggen ikke bearbejdes. A.3. PRØVNING FOR SULFIDSPÆNDINGSREVNEDANNELSE I STÅL Medmindre andet er angivet i det følgende, udføres prøvning i overensstemmelse med procedurerne i Method A-NACE Standard Tensile Test, som er beskrevet i NACE Standard TM0177-96. Der udføres prøvninger af mindst 3 prøveemner, som har en målediameter på 3,81 mm, og som er fremstillet af væggen af en færdig flaske eller foring. Prøveemnerne underkastes en konstant trækstyrke svarende til 60 % af stålets foreskrevne minimale flydespænding, nedsænkes i en opløsning af destilleret vand med buffer af 0,5 % (massefraktion) natriumacetattrihydrat, og justeres ved hjælp af eddikesyre til en startværdi på 4,0 pH. Opløsningen skal hele tiden være mættet ved rumtemperatur og -tryk med 0,414 kPa (0,06 psia) hydrogensulfid (balancenitrogen). Prøveemnerne må ikke vise svigt inden for en prøvningsvarighed på 144 timer. A.4. KORROSIONSPRØVNING, ALUMINIUM Aluminiumlegeringer korrosionsprøves efter bilag A til ISO/DIS 7866 og skal opfylde de deri angivne krav. A.5. PRØVNING FOR REVNEDANNELSE VED VEDVARENDE BELASTNING, ALUMINIUM Aluminiumlegeringer prøves for bestandighed mod revnedannelse ved vedvarende belastning efter bilag D til ISO/DIS 7866, og skal opfylde de deri angivne krav. A.6. PRØVNING FOR UTÆTHED-FØR-BRUD Tre færdige flasker trykbelastes cyklisk mellem henholdsvis højst 2 MPa og mindst 30 MPa med en frekvens på højst 10 cyklusser i minuttet. For alle flasker skal svigt ske ved utæthed. A.7. CYKLISK TRYKBELASTNING VED EKSTREM TEMPERATUR Færdige flasker, hvis kompositvikling er uden beskyttende belægning, prøves cyklisk uden at vise tegn på brud, utæthed eller optrævling af fibre, på følgende måde: a) Konditionering i 48 timer ved nultryk, 65 °C eller derover og 95 % relativ fugtighed eller derover. Denne forskrift anses for opfyldt ved besprøjtning med finforstøvet vand eller vandtåge i et kammer, hvor temperaturen holdes på 65 °C. b) Hydrostatisk trykbelastning med 500 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år, mellem henholdsvis højst 2 MPa og mindst 26 MPa ved mindst 65 °C og 95 % relativ fugtighed. c) Stabilisering ved et tryk på nul og rumtemperatur. d) Derefter trykbelastes cyklisk fra højst 2 MPa til mindst 20 MPa i 500 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år ved – 40 °C eller derunder. Frekvensen af den cykliske belastning under b) må ikke være over 10 cyklusser i minuttet. Frekvensen af den cykliske trykbelastning under d) må ikke være over 3 cyklusser i minuttet, medmindre der er monteret en tryktransducer direkte i flasken. Der skal anvendes passende registreringsinstrumenter for at sikre, at væskens minimumtemperatur opretholdes under den cykliske lavtemperaturbelastning. Efter cyklisk trykbelastning ved ekstrem temperatur trykbelastes flaskerne hydrostatisk indtil svigt efter forskrifterne for hydrostatisk brudprøvning og skal herunder opnå et mindste brudtryk på 85 % af det konstruktivt bestemte minimale tilladelige brudtryk. For konstruktioner af type CNG-4 skal flasken inden den hydrostatiske brudprøve tæthedsprøves i overensstemmelse med afsnit A.10 nedenfor. A.8. BRINELL-HÅRDHEDSPRØVNING Hårdhedsprøvning udføres på den parallelle væg ved midten og i den ene hvælvede ende af hver flaske eller foring i overensstemmelse med ISO 6506. Prøvningen udføres efter den endelige varmebehandling, og de således bestemte hårdhedstal skal være inden for det område, som foreskrives for konstruktionen. A.9. PRØVNING AF OVERFLADEBELÆGNING (ER OBLIGATORISK, HVIS PUNKT 6.12 c) I BILAG 3A ANVENDES) A.9.1. Prøvning af overfladebelægningen Overfladebelægningen vurderes ved hjælp af følgende prøvningsmetoder eller efter ækvivalente nationale standarder: a) Vedhæftningsprøvning i henhold til ISO 4624 med brug af metode A eller, i givet fald, B; overfladebelægningen skal udvise vedhæftning af den pågældende klasse 4A eller 4B. b) Smidighed i overensstemmelse med ASTM D522 Mandrel Bend Test of Attached Organic Coatings, med anvendelse af prøvningsmetode B med en 12,7 mm dorn ved den foreskrevne tykkelse ved – 20 °C. Prøveemner til smidighedsprøvning fremstilles i overensstemmelse med standarden ASTM D522. Der må ikke være synlige revner. c) Slagfasthed i overensstemmelse med ASTM D2794 Test method for Resistance of Organic Coatings to the Effects of Rapid Deformation (Impact). Overfladebelægningen skal ved rumtemperatur bestå en kærvslagprøve med fremadrettet anslag med 18 J (160 in-lbs). d) Kemisk modstandsevne prøves generelt i overensstemmelse med ASTM D1308 Effect of Household Chemicals on Clear and Pigmented Organic Finishes. Prøvningerne udføres med Open Spot Test Method og 100 timers eksponering for 30 % svovlsyreopløsning (batterisyre med en specifik vægtfylde på 1,219) og 24 timers eksponering for en polyalkenglycol (f.eks. bremsevæske). Der må ikke komme tegn på opkogning, blæredannelse eller blødgøring af overfladebelægningen. Vedhæftningen skal opfylde kravene svarende til bedømmelse 3 ved prøvning efter ASTM D3359. e) Mindst 1 000 timers eksponering i overensstemmelse med ASTM G53 Practice for Operating Light- and Water-Exposure Apparatus (Fluorescent W-Condensation Type) for Exposure of non-metallic Materials. Der må ikke være tegn på blæredannelse, og vedhæftningen skal opfylde kravene svarende til bedømmelse 3 ved prøvning efter ISO 4624. Det maksimale tilladelige glanstab er 20 %. f) Mindst 500 timers eksponering i overensstemmelse med ASTM B117 Test Method of Salt Spray (Fog) Testing. Der må højst være 3 mm underskæring ved ridsemærket, der må ikke være tegn på blæredannelse, og vedhæftningen skal opfylde kravene svarende til bedømmelse 3 ved prøvning efter ASTM D3359. g) Bestandighed mod afskalning ved rumtemperatur med anvendelse af ASTM D3170, Chipping Resistance of Coatings. Overfladebelægningen skal opnå bedømmelse 7A eller bedre, og der må ikke forekomme nogen blotlægning af underlaget. A.9.2. Batchprøvning af overfladebelægningen a) Lagtykkelse Overfladebelægningens lagtykkelse skal opfylde forskrifterne for den pågældende konstruktion efter ISO 2808. b) Overfladebelægningens vedhæftning Overfladebelægningens vedhæftning måles efter ISO 4624 og skal opnå en bedømmelse på mindst 4 ved brug af den pågældende prøvningsmetode A eller B. A.10. TÆTHEDSPRØVNING Konstruktioner af type CNG-4 tæthedsprøves efter følgende procedure (eller et acceptabelt alternativ): a) Flasken tørres grundigt og pumpes op til arbejdstryk med tør luft eller nitrogen, hvortil der er tilsat en sporgas som f.eks. helium. b) Findes der i noget punkt en utæthed på mere end 0,004 standard-cm3/h, kasseres flasken. A.11. HYDRAULISK PRØVNING En af de to følgende metoder skal anvendes: Valgmulighed 1: Vandkappeprøve a) Flasken trykprøves hydrostatisk med mindst 1,5 gange arbejdstrykket. Prøvningstrykket må i intet tilfælde overstige selvkrympningstrykket. b) Trykket opretholdes tilstrækkeligt længe (mindst 30 sekunder) til at fuldstændig ekspansion sikres. Efter selvkrympning og inden den hydrostatiske prøve må det indvendige tryk ikke i noget tilfælde overstige 90 % af det hydrostatiske prøvningstryk. Kan prøvningstrykket ikke opretholdes på grund af svigt af prøvningsapparatet, kan det tillades, at prøven gentages ved et 700 kPa højere tryk. Der tillades højst to sådanne gentagne prøver. c) Fabrikanten fastsætter en passende grænse for den blivende volumetriske ekspansion ved det anvendte prøvningstryk, dog må den blivende ekspansion i intet tilfælde være over 5 % af den samlede volumetriske ekspansion, målt ved prøvningstrykket. For konstruktioner af type CNG-4 fastlægges den elastiske ekspansion af fabrikanten. Flasker, som ikke overholder den fastlagte kassationsgrænse, skal kasseres og enten destrueres eller anvendes til batchprøvning. Valgmulighed 2: Trykprøve Det hydrostatiske tryk i flasken øges gradvist og jævnt til prøvningstrykket, som skal være mindst 1,5 gange arbejdstrykket. Prøvningstrykket i flasken holdes tilstrækkeligt længe (mindst 30 sekunder) til at konstatere, at trykket ikke er tilbøjeligt til at synke, og at tætheden er sikret. A.12. HYDROSTATISK TRYKSPRÆNGPRØVNING a) Trykstigningen må ikke være over 1,4 MPa i sekundet (200 psi/sekund), når trykket er over 80 % af det konstruktivt bestemte sprængtryk. Er trykstigningen over 350 kPa/sekund (50 psi/sekund), mens trykket er over 80 % af det konstruktivt bestemte sprængtryk, skal flasken enten være anbragt skematisk mellem trykkilde og trykmåleanordning, eller også skal der være et ophold på 5 sekunder ved det minimale konstruktivt bestemte sprængtryk. b) Det nødvendige minimale (beregnede) sprængtryk skal være mindst 45 MPa og i intet tilfælde mindre end den værdi, som er nødvendig for at opfylde forskrifterne for spændingsindeks. Det faktiske sprængtryk registreres. Brud må finde sted enten i flaskens cylindriske del eller hvælvede område. A.13. CYKLISK TRYKBELASTNING VED OMGIVENDE TEMPERATUR Ved cyklisk trykbelastning anvendes følgende procedure: a) prøveflasken fyldes op med en ikke-korrosiv væske som olie, inhiberet vand eller glycol. b) flasketrykket bringes til at svinge mellem henholdsvis højst 2 MPa og mindst 26 MPa med en frekvens på højst 10 cyklusser i minuttet. Antal gennemførte cyklusser indtil svigt indtræder, og lokaliseringen af det sted, hvor svigtet begynder, skal registreres. A.14. PRØVNING I SURT MILJØ På en færdig flaske gennemføres følgende prøvningsprocedure: a) Et område af flaskens overflade med en diameter på 150 mm eksponeres i 100 timer for en 30 % svovlsyreopløsning (batterisyre med specifik vægtfylde 1,219), medens flasketrykket holdes på 26 MPa. b) Flasken sprænges derefter i henhold til proceduren i afsnit A.12 ovenfor, hvorved sprængtrykket skal være over 85 % af det minimale konstruktivt bestemte sprængtryk. A.15. BRANDPRØVNING A.15.1. Generelt Brandprøven er udformet med henblik på at godtgøre, om de færdige flasker komplet med brandbeskyttelsessystem (flaskeventil, trykbegrænseranordning og/eller integreret varmeisolering), som foreskrives for konstruktionen, forhindrer, at flasken sprænges ved prøvning under de foreskrevne brandbetingelser. Ved brandprøvning skal udvises den yderste forsigtighed i tilfælde af, at der opstår brud på flasken. A.15.2. Flaskeopstilling Flasken anbringes vandret, og med flaskens bund ca. 100 mm over brandkilden. Der anvendes metalafskærmning, som forhindrer, at flammerne kommer i direkte kontakt med flaskeventiler, fittings og/eller trykbegrænseranordninger. Metalafskærmningen må ikke være i direkte kontakt med det foreskrevne brandsikringssystem (trykbegrænseranordninger eller flaskeventil). Indtræffer der under prøvningen svigt af en ventil, fitting eller rørkomponent, som ikke tilhører det til konstruktionen påtænkte beskyttelsessystem, anses resultatet for ugyldigt. A.15.3. Brandkilde En ensartet flammekilde med en længde på 1,65 m skal give direkte ildpåvirkning af flasken hele vejen rundt om denne. Ethvert brændstof kan anvendes til flammekilden, forudsat at det frembringer en ensartet varme, som er tilstrækkelig til at opretholde de foreskrevne prøvningstemperaturer, indtil flasken udluftes. Ved valg af brændstof skal luftforureningshensyn tages i betragtning. Flammeopstillingen skal være registreret tilstrækkelig detaljeret til at sikre, at varmetilførslen til flasken er reproducerbar. Forekommer der svigt eller ujævnhed i flammekilden under prøvningen, anses resultatet for ugyldigt. A.15.4. Temperatur- og trykmåling Overfladetemperaturen overvåges ved hjælp af mindst tre termoelementer, placeret langs flaskens bund i en indbyrdes afstand af højst 0,75 m. Der anvendes metalafskærmning til at forhindre, at termoelementerne eksponeres for direkte varme. I stedet kan termoelementerne indsættes i metalklodser med en sidelængde på højst 25 mm. Trykket inden i flasken måles ved hjælp af en trykcensor uden at ændre konfigurationen af det system, der prøves. Termoelementernes temperaturer og flasketrykket registreres med et interval på højst 30 sekunder under prøven. A.15.5. Generelle prøvningsforskrifter Flaskerne tryksættes med naturgas og prøves i vandretliggende position dels ved: a) Arbejdstryk b) 25 % af arbejdstrykket. Straks efter antændelse skal flammekilden bevirke, at flaskens overflade er i direkte kontakt med flammerne langs hele flammekildens længde (1,65 m) og langs hele flaskens omkreds. Inden for 5 minutter efter antændelsen skal mindst ét termoelement vise en brandtemperatur på mindst 590 °C. Denne minimumtemperatur skal opretholdes i resten af prøvningens varighed. A.15.6. Flasker med en længde på ikke over 1,65 m Flaskens midte skal være anbragt over midten af flammekilden. A.15.7. Flasker med længde over 1,65 m Er flasken forsynet med trykbegrænseranordning i den ene ende, skal flammekilden begynde i flaskens modsatte ende. Har flasken trykbegrænseranordning i begge ender eller flere end ét sted på flaskens langside, skal midten af flammekilden være anbragt midt mellem de trykbegrænseranordninger, som er adskilt af den største vandrette afstand. Er flasken derudover beskyttet med varmeisolering, skal der udføres to brandprøver ved arbejdstryk, idet ilden i den ene prøve er centreret midt på flaskens langside, medens ilden i den anden prøve begynder ved flaskens ene ende. A.15.8. Acceptable resultater Flasken skal udluftes gennem en trykbegrænseranordning. A.16. GENNEMTRÆNGNINGSPRØVNING En flaske, som er oppumpet til 20 MPa ± 1 MPa med komprimeret gas, gennemtrænges af et panserbrydende projektil med en diameter på mindst 7,62 mm. Projektilet skal i det mindste trænge helt gennem flaskens ene sidevæg. For konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 skal projektilet anslå mod sidevæggen i en vinkel af tilnærmelsesvis 45°. Flasken må ikke vise tegn på fragmentationsbrud. Tab af små stykker gods på hver højst 45 gram anses ikke for grund til manglende beståelse af prøven. Den omtrentlige størrelse af indgangs- og udgangshul og deres placering registreres. A.17. PRØVNING FOR FØLSOMHED OVER FOR DEFEKTER I KOMPOSITTEN Kun for konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 fræses der på én færdig flaske, komplet med overfladebelægning, nogle defekter i længderetningen i kompositten. Disse defekter skal være større end de af fabrikanten foreskrevne grænser, som gælder ved besigtigelse. Den med defekter forsynede flaske trykbelastes derefter cyklisk fra højst 2 MPa til mindst 26 MPa gennem 3 000 cyklusser, efterfulgt af yderligere 12 000 cyklusser ved rumtemperatur; flasken må ikke blive utæt eller sprænges under de første 3 000 cyklusser, men kan svigte ved utæthed under de sidste 12 000 cyklusser. Alle flasker, som har gennemført denne prøve, skal destrueres. A.18. HØJTEMPERATURKRYBEPRØVE Denne prøve er nødvendig for alle konstruktioner af type CNG-4 samt alle de konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3, for hvilke glasovergangstemperaturen for harpiksgrundmassen ikke er mindst 20 °C over den konstruktivt bestemte maksimale materialetemperatur, som er angivet i punkt 4.4.2 i bilag 3A. Én færdig flaske prøves som følger: a) Flasken underkastes et tryk på 26 MPa og opbevares ved en temperatur på 100 °C i mindst 200 timer. b) Efter prøvningen skal flasken opfylde forskrifterne for den hydrostatiske ekspansionsprøve A.11, tæthedsprøven A.10 og sprængprøven A.12 ovenfor. A.19. ACCELERERET SPÆNDINGSBRUDPRØVNING Udelukkende for konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 skal én flaske uden beskyttende overfladebelægning underkastes et hydrostatisk tryk på 26 MPa, mens den er nedsænket i vand ved 65 °C. Flasken opbevares ved dette tryk og denne temperatur i 1 000 timer. Flasken skal derefter trykbelastes til sprængning i overensstemmelse med proceduren i afsnit A.12 ovenfor, bortset fra at sprængtrykket skal være over 85 % af det konstruktivt bestemte minimale sprængtryk. A.20. FALDPRØVNING En eller flere færdige flasker faldprøves ved omgivende temperatur uden indvendigt overtryk eller påmonterede ventiler. Som faldunderlag for flaskerne anvendes et glat, vandret betonunderlag eller gulv. Én flaske bringes til at falde i vandret stilling med undersiden 1,8 m over den overflade, som den falder mod. Én flaske bringes til i lodret stilling at falde mod hver ende fra en højde over gulv eller underlag svarende til en potentiel energi på 488 J, dog må flaskens underste ende ikke være over 1,8 m. Én flaske bringes til at falde i en vinkel på 45°, således at den rammer med den hvælvede del, og således at tyngdepunktet befinder sig i en højde af 1,8 m; er den underste ende tættere mod underlaget end 0,6 m, ændres faldvinklen dog således, at minimumhøjden bliver 0,6 m og tyngdepunktets højde 1,8 m. Efter faldprøven trykbelastes flasken cyklisk fra højst 2 MPa til mindst 26 MPa i 1 000 cyklusser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Under den cykliske trykbelastning kan flaskerne blive utætte, men må ikke sprænges. Alle flasker, som gennemfører den cykliske trykbelastning, skal destrueres. A.21. GENNEMSIVNINGSPRØVNING Denne prøve er kun nødvendig for konstruktioner af type CNG-4. Én færdig flaske pumpes op til arbejdstryk med komprimeret naturgas eller en blanding af 90 % nitrogen og 10 % helium anbringes ved rumtemperatur i et lukket, tæt kammer og overvåges for utæthed tilstrækkelig længe til at nå ligevægtshastigheden for gennemsivning. Gennemsivningshastigheden skal være mindre end 0,25 ml naturgas eller helium i timen pr. liter af flaskens vandkapacitet. A.22. PLASTMATERIALERS TRÆKSTYRKEEGENSKABER Plastforingsmaterialets trækflydespænding og brudforlængelse bestemmes ved – 50 °C efter ISO 3628 og skal opfylde forskrifterne i punkt 6.3.6 i bilag 3A. A.23. PLASTMATERIALERS SMELTETEMPERATUR Polymermaterialer fra færdige foringer prøves i henhold til metoden i ISO 306 og skal opfylde forskrifterne i punkt 6.3.6 i bilag 3A. A.24. FORSKRIFTER FOR TRYKBEGRÆNSERANORDNINGER Trykbegrænseranordninger, som foreskrives af fabrikanten, skal være forenelige med de i bilag 3A, punkt 4, angivne driftsbetingelser og skal gennemgå følgende egnethedsprøvninger: a) Ét prøveeksemplar opbevares i 24 timer ved kontrolleret temperatur på mindst 95 °C og et tryk, som ikke er mindre end prøvningstrykket (30 MPa). Efter gennemførelse af denne prøve må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen. b) Ét prøveeksemplar udmattelsesprøves ved cyklisk trykbelastning med en frekvens på højst 4 cyklusser i minuttet som følger: i) temperaturen fastholdes på 82 °C under cyklisk trykbelastning fra 2 MPa til 26 MPa gennem 10 000 cyklusser ii) temperaturen fastholdes på – 40 °C under cyklisk trykbelastning fra 2 MPa til 20 MPa gennem 10 000 cyklusser. Efter afslutning af denne prøve må der ikke være utæthed eller synlige tegn på udpresning af noget smelteligt metal, som er anvendt i konstruktionen. c) Blotlagte trykbærende messingkomponenter i trykbegrænseranordninger skal uden spændingskorrosionsrevnedannelse kunne underkastes en mercuronitratprøve som beskrevet i ASTM B154. Trykbegrænseranordningen nedsænkes i 30 minutter i en vandig opløsning af mercuronitrat indeholdende 10 g mercuronitrat og 10 ml salpetersyre pr. liter opløsning. Efter nedsænkningen tæthedsprøves trykbegrænseranordningen ved påføring af et aerostatisk tryk på 26 MPa i ét minut, i hvilket tidsrum komponenten kontrolleres for ekstern utæthed; eventuel utæthed må højst udgøre 200 cm3/h. d) Blotlagte trykbærende komponenter af rustfrit stål i trykbegrænseranordninger skal være udført i en legeringstype, som er bestandig mod revnedannelse ved chloridinduceret spændingskorrosion. A.25. VRIDNINGSPRØVNING PÅ STUDS Flaskens krop fastholdes, så den ikke kan dreje, hvorefter der påføres et vridningsmoment på 500 Nm på hver endestuds af flasken, først i gevindsamlingens tilspændingsretning, derefter i den modsatte retning, og derefter igen i tilspændingsretningen. A.26. HARPIKSENS FORSKYDNINGSSTYRKE Harpiksmaterialer prøves på en prøvekupon, som er repræsentativ for kompositbeviklingen, i henhold til ASTM D2344 eller en ækvivalent national standard. Efter 24 timers kogning i vand skal komposittens forskydningsbrudstyrke være mindst 13,8 MPa. A.27. CYKLISK TRYKBELASTNING MED NATURGAS Én færdig flaske trykbelastes cyklisk med komprimeret naturgas, vekslende fra under 2 MPa til arbejdstryk, gennem 300 cyklusser. Hver cyklus, bestående af oppumpning og udluftning af flasken, må højst vare 1 time. Flasken tæthedsprøves i overensstemmelse med afsnit A.10 ovenfor og skal opfylde de deri givne forskrifter. Efter gennemførelsen af den cykliske prøvning med naturgas skæres flasken ud i snit, og grænsefladen mellem foring og endestuds inspiceres for eventuelle tegn på skader som spændingsrevner eller elektrostatisk udladning. Anmærkning — Ved udførelse af denne prøve skal tages særligt hensyn til sikkerheden. Før udførelse af prøven skal flasker af denne konstruktion tilfredsstillende have opfyldt prøvningskravene i afsnit A.12 ovenfor (hydrostatisk sprængprøve), punkt 8.6.3 i bilag 3A (cyklisk trykbelastning ved rumtemperatur) og afsnit A.21 ovenfor (gennemsivningsprøve). Før udførelse af denne prøve skal de pågældende flasker have bestået prøven i afsnit A.10 ovenfor (tæthedsprøve). A.28. BØJNINGSPRØVNING, SVEJSTE RUSTFRIE STÅLFORINGER Der foretages bøjningsprøvning på materiale udtaget fra den cylindriske del af en svejst rustfri stålforing og prøvet i overensstemmelse med metoden beskrevet i punkt 8.5 i EN 13322-2. Prøveemnet må ikke revne, når det bøjes indad rundt om en skabelon, indtil de indvendige kanter ikke er længere væk fra hinanden end skabelonens diameter.

Tillæg B (Ikke anvendt)

Tillæg C (Ikke anvendt)

Tillæg D INDBERETNINGSFORMULARER Anmærkning — Dette tillæg er ikke en obligatorisk del af dette bilag. Der anvendes følgende formularer: 1) Rapport vedrørende fabrikant og overensstemmelsesattest — skal affattes tydeligt, let læseligt og i det i formular 1 givne format. 2) Rapport (1) vedrørende kemisk analyse af materiale til metalflasker, -foringer eller -studse — nødvendige hovedbestanddele, identifikation mv. 3) Rapport (1) vedrørende mekaniske egenskaber af materiale til metalflasker og -foringer — nødvendig til rapportering af alle prøvninger, som foreskrives i dette regulativ. 4) Rapport (1) vedrørende mekaniske egenskaber af materiale til ikke-metalliske foringer — nødvendig til rapportering af alle prøvninger og oplysninger, som foreskrives i dette regulativ. 5) Rapport (1) vedrørende kompositanalyse — nødvendig til rapportering af alle prøvninger og oplysninger, som foreskrives i dette regulativ. 6) Rapport vedrørende hydrostatiske prøver, cyklisk trykbelastning og sprængprøver — nødvendig til rapportering af alle prøvninger og oplysninger, som foreskrives i dette regulativ. Formular 1: Rapport vedrørende fabrikant og overensstemmelsesattest Fremstillet af: Hjemmehørende i: Lovpligtigt indregistreringsnummer: Fabrikantens mærke og nummer: Serienummer: fra … til … inklusive … Beskrivelse af flasken: STØRRELSE: Udvendig diameter: … mm Længde: … mm Følgende mærker præges på flaskens bryst eller på dens mærkater: a) »KUN TIL CNG«… b) »MÅ IKKE ANVENDES EFTER«:… c) Fabrikantens mærke:… d) Fabrikationsnummer og reservedelsnummer:… e) Arbejdstryk i MPa:… f) Regulativ:… g) Brandbeskyttelsestype:… h) Dato for oprindelig prøvning (måned og år):… i) Den tomme flaskes taramasse (i kg):… j) Bemyndiget organ eller inspektørmærke:… k) Vandkapacitet i liter:… l) Arbejdstryk i MPa:… m) Eventuelle særlige forskrifter:… Hver flaske er fremstillet ved overholdelse af alle forskrifter i regulativ nr. … i overensstemmelse med ovenstående beskrivelse af flasken. De nødvendige prøvningsresultater er vedlagt. Undertegnede attesterer herved, at alle disse prøvningsresultater er fundet tilfredsstillende i enhver henseende og er i overensstemmelse med forskrifterne for ovenstående type. Bemærkninger:… Typegodkendende myndighed:… Inspektørens underskrift:… Fabrikantens underskrift:… Sted, dato:… (1) Formular 2 til og med formular 6 skal udvikles af fabrikanten og skal fuldt ud identificere flaskerne og kravene. Hver rapport skal underskrives af den typegodkendende myndighed og fabrikanten.

Tillæg E EFTERPRØVNING AF SPÆNDINGSINDEKS VED HJÆLP AF TØJNINGSMÅLERE 1. Fibre udviser altid et elastisk belastnings-/deformationsforhold, hvorfor spændingsindeks og deformationsindeks er lige store. 2. Der kræves tøjningsgivere for stor forlængelse. 3. Tøjningsgivere skal rettes i samme retning som de fibre, de monteres på (dvs. for spiralviklede fibre udvendigt på flasken skal giverne således monteres i spiralens retning). 4. Metode 1 (for flasker uden højspændingsvikling) a) Før selvkrympning anbringes og kalibreres tøjningsmålerne. b) Mål deformationen ved selvkrympning og nulstil, efter at trykket er indstillet på selvkrympningstryk, arbejdstryk og minimalt sprængtryk. c) Kontrollér, at forholdet mellem tøjningen ved sprængtryk og tøjningen ved arbejdstryk opfylder forskrifterne for spændingsindeks. For blandingskonstruktioner sammenholdes tøjningen ved arbejdstryk med brudbelastningen for flasker forstærket med en enkelt fibertype. 5. Metode 2 (finder anvendelse på alle flasker) a) Efter bevikling og selvkrympning monteres og kalibreres tøjningsmålerne ved et tryk på nul. b) Mål deformationen ved nultryk, arbejdstryk og det minimale sprængtryk. c) Efter at der er foretaget måling af tøjningen ved arbejdstrykket og det minimale sprængtryk, og idet trykket er indstillet på nul og tøjningsmålerne overvåges, skæres flaskesektionen i stykker, så at den del, som indeholder tøjningsmåleren, er ca. fem tommer lang. Fjern foringen uden at beskadige kompositten. Mål tøjningerne, efter at foringen er fjernet. d) Den aflæste tøjning ved nultryk, arbejdstryk og det minimale sprængtryk korrigeres med den målte tøjning ved nultryk, med og uden foring. e) Kontrollér, at forholdet mellem tøjningen ved sprængtryk og tøjningen ved arbejdstryk opfylder forskrifterne for spændingsindeks. For blandingskonstruktioner sammenholdes tøjningen ved arbejdstryk med brudbelastningen for flasker forstærket med en enkelt fibertype.

Tillæg F METODER TIL BESTEMMELSE AF BRUDEGENSKABER F.1. BESTEMMELSE AF STEDER, SOM ER FØLSOMME FOR MATERIALESVÆKKELSE Beliggenhed og retning af udmattelsesbrud i flaskerne bestemmes ved passende spændingsanalyse eller ved træthedsprøvning i fuld skala på færdige flasker som foreskrevet under egnethedsprøverne for hver konstruktionstype. Anvendes finitelement-spændingsanalyse, bestemmes det udmattelsesfølsomme sted på grundlag af princippet om højeste trækspændingskoncentration i flaskevæg eller foring ved arbejdstryk. F.2. UTÆTHED FØR BRUD F.2.1. Kritisk teknisk vurdering Denne analyse kan udføres med henblik på at fastlægge, om den færdige flaske vil blive utæt i tilfælde af, at en defekt i flaske eller foring vokser til en revne i hele væggens tykkelse. En vurdering af utæthed-før-brud skal foretages på flaskens sidevæg. Er det udmattelsesfølsomme sted uden for sidevæggen, skal der endvidere udføres en utæthed-før-brud-vurdering på dette sted med en Level II-metode som beskrevet i BS PD6493. Vurderingen skal ske i følgende trin: a) Mål den største længde (dvs. hovedaksen) af den resulterende overfladerevne i hele væggens tykkelse (sædvanligvis ellipseformet) fra de tre flasker, som er prøvet cyklisk i konstruktionsegnethedsprøverne (i henhold til punkt A.13 og A.14 i tillæg A til dette bilag) for hver konstruktionstype. I analysen anvendes den største revnelængde af de tre flasker. Udform en semielliptisk revne i hele væggens tykkelse med en hovedakse, som er det dobbelte af den målte længste hovedakse, og med en lille akse, som er 0,9 gange vægtykkelsen. Den semielliptiske revne skal udføres med de placeringer, som er foreskrevet i afsnit F.1 ovenfor. Revnen skal være orienteret således, at den højeste hovedtrækspænding driver revnen. b) Til vurderingen anvendes det spændingsniveau i væg/foring ved 26 MPa, som er målt i spændingsanalysen i punkt 6.6 i bilag 3A. De pågældende revnedrivende kræfter beregnes enten efter afsnit 9.2 eller 9.3 i BS PD6493. c) Brudsejheden af den færdige flaske eller foringen fra en færdig flaske, målt ved rumtemperatur for aluminium og ved – 40 °C for stål, bestemmes med standardiseret prøvningsteknik (enten ISO/DIS 12737 eller ASTM 813-89 eller BS 7448) efter afsnit 8.4 og 8.5 i BS PD6493. d) Sammensynkningsforholdet for plast beregnes efter afsnit 9.4 i BS PD6493-91. e) Den udformede defekt skal være acceptabel i henhold til afsnit 11.2 i BS PD6493-91. F.2.2. Utæthed-før-brud-funktion af flaske, som er påført en defekt Der foretages brudprøve på flaskens sidevæg. Er det udmattelsesfølsomme sted uden for sidevæggen som konstateret efter afsnit F.1 ovenfor, skal brudprøven også foretages dette sted. Prøvningen foretages efter følgende procedure: a) Bestemmelse af defektlængde ved utæthed-før-brud Utæthed-før-brud-defekten på det udmattelsesfølsomme sted skal være dobbelt så lang som den største målte længde af den væggennemtrængende revne, som fremkaldtes ved cyklisk prøvning af tre flasker indtil brud som led i konstruktionsegnethedsprøven for hver konstruktionstype. b) Defekter i flasker For flaskekonstruktioner af type CNG-1 med et udmattelsesfølsomt sted i den cylindriske del i aksial retning skal de udvendige defekter udfræses i længderetningen omtrent midt på flaskens cylindriske del. Defekterne placeres ved den mindste vægtykkelse af midtersektionen, baseret på tykkelsesmåling i fire punkter langs flaskens omkreds. For konstruktioner af type CNG-1 med udmattelsesfølsomme steder uden for den cylindriske del skal utæthed-før-brud-defekten frembringes i flaskens indvendige overflade i den udmattelsesfølsomme retning. For konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3 skal utæthed-før-brud-defekten frembringes i metalforingen. For defekter, som skal prøves ved monotont tryk, skal fræseren være ca. 12,5 mm tyk med en fræsevinkel på 45° og en radius af udfræsningsspidsen på højst 0,25 mm. Fræserens diameter skal være 50 mm for flasker med en yderdiameterdiameter på under 140 mm og 65 til 80 mm for flasker med en yderdiameter på over 140 mm (en CVN-standardfræser anbefales). Anmærkning — Fræseren skal jævnligt skærpes for at sikre, at skærehovedets radius er i overensstemmelse specifikationen. Dybden af defekten kan indstilles således, at der opnås en utæthed ved monoton hydrostatisk tryksætning. Revnen må højst brede sig 10 % uden for den fræsede defekt, målt på den udvendige overflade. c) Prøvningsprocedure Prøven udføres ved monoton trykbelastning eller cyklisk trykbelastning som beskrevet nedenfor: i) Monoton trykbelastning indtil indtræden af brud Flasken trykbelastes hydrostatisk, indtil trykket udløses af flasken på det sted, hvor defekten er udført. Trykbelastningen foretages som beskrevet i afsnit A.12 (tillæg A til dette bilag). ii) Cyklisk tryk Prøvningsproceduren skal være i overensstemmelse med punkt A.13 i tillæg A til dette bilag. d) Godkendelseskriterier for prøvning af flaske med defekt Flasken består prøverne, hvis følgende betingelser er opfyldt: i) Ved sprængprøvning med monotont tryk skal trykket ved svigt være mindst 26 MPa. Ved sprængprøve med monotont tryk tillades en total revnelængde, målt på den udvendige overflade, på 1,1 gange længden af den oprindelige udfræsede defekt. ii) For cyklisk prøvede flasker tillades, at udmattelsesrevnen vokser ud over længden af den oprindelige udfræsede defekt. Dette svigt skal dog bestå i »utæthed«. Defektens udbredelse ved udmattelse skal ske over mindst 90 % af længden af den oprindelige udfræsede defekt. Anmærkning — Såfremt disse krav ikke er opfyldt (dvs. svigt indtræder ved tryk under 26 MPa, og svigtet består i en utæthed), kan der udføres en ny prøve med en mindre dyb defekt. Såfremt svigt ved brud finder sted ved et tryk over 26 MPa og dybden af defekten er ringe, kan der endvidere udføres en ny prøve med en dybere defekt. F.3. STØRRELSE AF DEFEKT TIL IKKE-DESTRUKTIV PRØVNING F.3.1. Fastlæggelse af defektens størrelse ved kritisk teknisk vurdering Der udføres beregninger i henhold til British Standard (BS) PD 6493, afsnit 3, idet man går frem i følgende trin: a) Udmattelsesrevner udføres på et sted med høj spænding i væg/foring som plane defekter. b) Det påførte spændingsinterval på det udmattelsesfølsomme sted fremkommer ved et tryk vekslende fra 2 MPa til 20 MPa og bestemmes ved spændingsanalyse som beskrevet i punkt F.1 i dette tillæg. c) Bøjnings- og membranspændingskomponenten kan anvendes hver for sig. d) Der udføres mindst 15 000 trykbelastningscyklusser. e) Data vedrørende udmattelsesrevners propagering bestemmes i luft efter ASTM E647. Revnernes plan skal være orienteret i retningen C-L (dvs. revnerne skal ligge i et plan vinkelret på omkredsen og i flaskens akseretning) som illustreret i ASTM E399. Hastigheden fastlægges som et gennemsnit af prøvningen af tre prøveemner. Foreligger der konkrete data om propagering af revner i det pågældende materiale ved de pågældende driftsbetingelser, kan de indgå i vurderingen. f) Revnevæksten pr. trykcyklus i tykkelsesretningen og i længderetningen bestemmes i overensstemmelse med de trin, som er beskrevet i afsnit 14.2 i BS PD 6493-91-standarden, ved at medtage forholdet mellem propageringshastigheden af udmattelsesrevner som bestemt i e) ovenfor og størrelsesområdet af den revnedrivende kraft svarende til den påførte trykbelastningscyklus. g) Ved at gå frem i ovennævnte trin beregnes den maksimale tilladelige dybde og længde af en defekt, som ikke medfører svigt af flasken i dennes konstruktivt bestemte levetid, hverken som følge af udmattelse eller brud. Defektstørrelsen for ikke-destruktiv prøvning må ikke være større end den beregnede maksimale tilladelige defektstørrelse for konstruktionen. F.3.2. Fastlæggelse af defektstørrelse til ikke-destruktiv undersøgelse ved cyklisk trykbelastning af flaske med defekt For konstruktioner af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 skal tre flasker med kunstige defekter, som er større end detektionsgrænsen for længde og dybde i den ikke-destruktive metode, som kræves i punkt 6.15 i bilag 3, trykprøves cyklisk indtil svigt med prøvningsmetoden i afsnit A.13 (tillæg A til dette bilag). For flaskekonstruktioner af type CNG-1 med et udmattelsesfølsomt sted i den cylindriske del skal der udføres udvendige defekter i sidevæggen. For konstruktioner af type CNG-1, hvor den u