Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 134 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer og deres komponenter med hensyn til sikkerheden ved brintdrevne køretøjer [2019/795]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 3 til den oprindelige udgave af regulativet — ikrafttrædelsesdato: 19. juli 2018

INDHOLD

REGULATIV

1. Anvendelsesområde

2. Definitioner

3. Ansøgning om godkendelse

4. Godkendelse

5. Del I — Specifikationer for lagringssystemet til komprimeret brint

6. Del II — Specifikationer for specifikke komponenter til lagringssystemet til komprimeret brint

7. Del III — Specifikationer for et køretøjsbrændstofsystem med indbygget lagringssystem til komprimeret brint

8. Ændring af type og udvidelse af godkendelse

9. Produktionens overensstemmelse

10. Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

11. Endeligt ophør af produktionen

12. Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder

BILAG

1 Del 1 Model I — Oplysningsskema nr. ... vedrørende typegodkendelse af et brintlagringssystem med hensyn til sikkerheden ved brintdrevne køretøjer Model II — Oplysningsskema nr. ... vedrørende typegodkendelse af en specifik komponent til et brintlagringssystem med hensyn til sikkerheden ved brintdrevne køretøjer Model III — Oplysningsskema nr. ... vedrørende typegodkendelse af et køretøj med hensyn til sikkerheden ved brintdrevne køretøjer

Del 2 Model I — Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse eller nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type lagringssystem til komprimeret brint med hensyn til sikkerheden ved brintdrevne køretøjer i henhold til regulativ nr. 134 Model II — Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse eller nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type specifik komponent (TPRD/kontraventil/automatisk stopventil) med hensyn til sikkerheden ved brintdrevne køretøjer i henhold til regulativ nr. 134 Model III — Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse eller nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til sikkerheden ved brintdrevne køretøjer i henhold til regulativ nr. 134

2 Udformning af godkendelsesmærker

3 Prøvningsprocedurer for lagringssystemet til komprimeret brint

4 Prøvningsprocedurer for specifikke komponenter til lagringssystemet til komprimeret brint

Tillæg 1 — Oversigt over prøvninger af termisk aktiverede overtrykssikringer

Tillæg 2 — Oversigt over prøvninger af kontraventiler og automatiske stopventiler

5 Prøvningsprocedurer for køretøjsbrændstofsystemer med indbygget lagringssystem til komprimeret brint

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på (1):

1.1. Del I — Lagringssystemer til komprimeret brint til brintdrevne køretøjer med hensyn til deres sikkerhed.

1.2. Del II — Specifikke komponenter til lagringssystemer til komprimeret brint til brintdrevne køretøjer med hensyn til deres sikkerhed.

1.3. Del III — Brintdrevne køretøjer i klasse M og N (2) med indbygget lagringssystem til komprimeret brint med hensyn til deres sikkerhed.

2. DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1. »sprængskive«: en overtrykssikrings ikkegenlukkende driftskomponent, som — når den er installeret i overtrykssikringen — er beregnet til at sprænge ved et forhåndsfastsat tryk, således at den komprimerede brint kan ledes ud

2.2. »kontraventil«: en ventil, som forhindrer tilbagegående strømme i køretøjets brændstofledning

2.3. »lagringssystem til komprimeret brint«: et system, der er konstrueret til at lagre brintbrændstof til et brintdrevet køretøj, og som består af en beholder under tryk, overtrykssikring(er) og stopanordning(er), der isolerer den oplagrede brint fra resten af brændstofsystemet og omgivelserne

2.4. »beholder« (til brintlagring): den komponent i brintlagringssystemet, som lagrer den primære mængde brintbrændstof

2.5. »dato for sidste anvendelse«: den dato (måned og år), hvor enheden skal tages ud af brug

2.6. »produktionsdato« (for beholderen til komprimeret brint): datoen (måned og år), hvor trykprøven blev udført under produktionen

2.7. »lukkede eller halvlukkede områder«: de særlige voluminer i køretøjet (eller køretøjets omrids på tværs af åbninger), der befinder sig uden for brintsystemet (lagringssystem, brændselscellesystem og brændstoftilførselsstyringssystem) og huse hertil (i givet fald), hvor der kan akkumuleres brint (og derved opstå en fare), f.eks. i passagerkabinen, bagagerummet og området under motorhjelmen

2.8. »udledningsudstødningspunkt«: det geometriske midtpunkt i det område, hvor der udledes brændselscellerenset gas fra køretøjet

2.9. »brændselscellesystem«: et system med brændselscellestak(ke), luftbehandlingssystem, brændstoftilførselsstyringssystem, udstødningssystem, varmestyringssystem og vandstyringssystem

2.10. »påfyldningsbeholder«: den enhed, hvor brændstofpåfyldningsdysen forbindes med køretøjet, og gennem hvilken brændstoffet ledes over i køretøjet. Påfyldningsbeholderen anvendes som alternativ til en brændstofport

2.11. »brintkoncentration«: procentdelen af brintmoler (eller -molekyler) indeholdt i brint- og luftblandingen (svarende til delvolumen af brintgas)

2.12. »brintdrevet køretøj«: ethvert motorkøretøj, der bruger komprimeret gasformig brint som brændstof til fremdrift af køretøjet, herunder køretøjer med brændselscelle og forbrændingsmotor. Brintbrændstof til personbiler er specificeret i ISO 14687-2: 2012 og SAE J2719: (september 2011-revision)

2.13. »bagagerum«: området i køretøjet beregnet til opbevaring af bagage og/eller varer, der er afgrænset af taget, motorhjelmen, bunden, sidevæggene og adskilt fra passagerkabinen af skilleplader for eller bag

2.14. »fabrikant«: den person eller det organ, der over for den godkendende myndighed er ansvarlig(t) for alle aspekter af typegodkendelsesprocessen og for sikring af produktionens overensstemmelse. Vedkommende person eller organ behøver ikke være direkte inddraget i alle stadier af produktionen af det køretøj, system eller den komponent, som er genstand for godkendelsesprocessen

2.15. »maksimalt tilladt arbejdstryk«: det højeste tryk, som er tilladt i forbindelse med en trykbeholders eller et lagringssystems drift under normale driftsbetingelser

2.16. »maksimalt påfyldningstryk«: det maksimale tryk, det komprimerede system må udsættes for under brændstofpåfyldning. Det maksimale påfyldningstryk er 125 procent af det nominelle arbejdstryk

2.17. »nominelt arbejdstryk«: det tryk, der er typisk under et systems drift. For beholdere til komprimeret brintgas er det nominelle arbejdstryk driftstrykket for komprimeret gas ved en ensartet temperatur på 15 °C for en fuld beholder eller et fuldt lagringssystem

2.18. »overtrykssikring«: en enhed, som — når den aktiveres under specifikke driftsbetingelser — anvendes til at frigive brint fra et tryksat system og således forhindrer systemfejl

2.19. »brud« eller »sprængning«: en pludselig eller voldsom adskillelse, åbning eller ødelæggelse som følge af et indre tryk

2.20. »overtryksventil«: en overtrykssikring, der åbner ved et forhåndsindstillet trykniveau, og som kan genlukke

2.21. »levetid« (for en beholder til komprimeret brint): den periode, hvor enheden må være i drift (i brug)

2.22. »stopventil«: en ventil mellem lagringsbeholderen og køretøjsbrændstofsystemet, der kan aktiveres automatisk. Hvis den ikke er tilsluttet en strømkilde, befinder den sig som standard i den »lukkede« position

2.23. »enkeltfejl«: en fejl forårsaget af en enkelt hændelse, herunder en følgefejl, der skyldes denne fejl

2.24. »termisk aktiveret overtrykssikring«: en ikkegenlukkende overtrykssikring, der aktiveres af temperaturen for at åbne og frigive brintgas

2.25. »type af brintlagringssystem«: en række komponenter, der ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

a) fabrikantens handelsnavn eller -mærke

b) tilstanden for det oplagrede brintbrændstof komprimeret gas

c) det nominelle arbejdstryk

d) beholderens konstruktion, materialer, kapacitet og fysiske mål samt

e) den termisk aktiverede overtrykssikrings, kontraventilens og stopventilens (i givet fald) konstruktion, materialer og væsentlige egenskaber

2.26. »type specifik komponent i brintlagringssystemet«: en komponent eller en række komponenter, der ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

a) fabrikantens handelsnavn eller -mærke

b) tilstanden for det oplagrede brintbrændstof komprimeret gas

c) komponentens art: (termisk aktiveret) overtrykssikring, kontraventil eller stopventil samt

d) konstruktionen, materialerne og de væsentlige egenskaber

2.27. »køretøjstype«: i forbindelse med brintsikkerhed køretøjer, der ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

a) fabrikantens handelsnavn eller -mærke samt

b) køretøjsbrændstofsystemets grundlæggende konfiguration og hovedegenskaber

2.28. »køretøjsbrændstofsystem«: en række komponenter til lagring eller forsyning af brintbrændstof til en brændselscelle eller forbrændingsmotor.

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1. Del I: Ansøgning om godkendelse af en type af lagringssystem til komprimeret brint.

3.1.1. Ansøgningen om godkendelse af en type af brintlagringssystem indgives af fabrikanten af brintlagringssystemet eller af dennes bemyndigede repræsentant.

3.1.2. En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1, del 1-I.

3.1.3. Et tilstrækkeligt antal brintlagringssystemer, som er repræsentativt for den type, der ansøges om godkendelse for, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

3.2. Del II: Ansøgning om godkendelse af en type specifik komponent til lagringssystemet til komprimeret brint.

3.2.1. Ansøgningen om godkendelse af en type specifik komponent indgives af fabrikanten af den specifikke komponent eller af dennes bemyndigede repræsentant.

3.2.2. En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1, del 1-II.

3.2.3. Et tilstrækkeligt antal specifikke komponenter til brintlagringssystemet, som er repræsentativt for den type, der ansøges om godkendelse for, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

3.3. Del III: Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype

3.3.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant.

3.3.2. En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1, del 1- III.

3.3.3. Et tilstrækkeligt antal køretøjer, som er repræsentativt for den type, der ansøges om godkendelse for, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

4. GODKENDELSE

4.1. Meddelelse af typegodkendelse.

4.1.1. Godkendelse af en type af lagringssystem til komprimeret brint.

Hvis det brintlagringssystem, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i del I nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type af brintlagringssystem.

4.1.2. Godkendelse af en type specifik komponent til lagringssystemet til komprimeret brint.

Hvis den specifikke komponent, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i del II nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type specifikke komponent.

4.1.3. Godkendelse af en køretøjstype.

Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i del III nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

4.2. Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer: De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjs- eller komponenttype.

4.3. Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, afslag på godkendelse eller tilbagetrækning af godkendelse skal fremsendes til de kontraherende parter i aftalen, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1, del 2, til dette regulativ, samt med fotografier og/eller diagrammer og tegninger, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold.

4.4. Ethvert køretøj, brintlagringssystem eller enhver specifik komponent, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellerne i bilag 2, og som består af følgende:

4.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3);

4.4.2. nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

4.5. Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

4.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

4.6.1. I tilfælde af et køretøj skal godkendelsesmærket være anbragt tæt ved eller på fabrikationspladen.

4.6.2. I tilfælde af et brintlagringssystem skal godkendelsesmærket være anbragt på beholderen.

4.6.3. I tilfælde af en specifik komponent skal godkendelsesmærket være anbragt på den specifikke komponent.

5. DEL I — SPECIFIKATIONER FOR LAGRINGSSYSTEMET TIL KOMPRIMERET BRINT

I denne del beskrives kravene til lagringssystemet til komprimeret brint. Brintlagringssystemet består af højtrykslagringsbeholderen og primære lukkeanordninger til åbninger ind til højtrykslagringsbeholderen. Figur 1 viser et typisk lagringssystem til komprimeret brint bestående af en tryksat beholder, tre lukkeanordninger og deres fittings. Lukkeanordningerne skal have følgende funktioner, som kan kombineres:

a) termisk aktiveret overtrykssikring

b) kontraventil, der forhindrer tilbagegående strømme i påfyldningsledningen samt

c) automatisk stopventil, der kan lukke for at forhindre en strøm fra beholderen ind i brændselscellen eller forbrændingsmotoren. Enhver stopventil og termisk aktiveret overtrykssikring, som udgør den primære lukkeanordning for strømmen fra lagringsbeholderen, skal være monteret direkte på eller i hver beholder. Mindst én komponent med en funktion som kontraventil skal være monteret direkte på eller i hver beholder.

Figur 1

Typisk lagringssystem til komprimeret brint

Kontraventil

Termisk aktiveret overtryks-sikring

Lagringsbeholder

Stopventil

TPRD

Alle nye lagringssystemer til komprimeret brint, der fremstilles til kørsel på vej, skal have et nominelt arbejdstryk på 70 MPa eller derunder og en levetid på 15 år eller derunder og kunne opfylde kravene i punkt 5.

Brintlagringssystemet skal opfylde de krav til ydeevneprøvning, der er specificeret i dette punkt. Egnethedskravene i forbindelse med kørsel på vej omfatter:

5.1. verifikationsprøvninger af referenceparametre

5.2. verifikationsprøvning af ydeevnevarighed (hydrauliske sekventielle prøvninger)

5.3. verifikationsprøvning af forventet ydeevne ved kørsel på vej (pneumatiske sekventielle prøvninger)

5.4. verifikationsprøvning af servicetermineringssystemets ydeevne ved brand

5.5. verifikationsprøvning af ydeevnevarighed for primære lukkeanordninger.

De prøvningselementer, der indgår i disse ydeevnekrav, er sammenfattet i tabellen nedenfor. De pågældende prøvningsprocedurer er anført i bilag 3.

Oversigt over ydeevnekrav

5.1. verifikationsprøvninger af referenceparametre 5.1.1. Indledende referencesprængtryk 5.1.2. Indledende referencetrykcykluslevetid 5.2. Verifikationsprøvning af ydeevnevarighed (hydrauliske sekventielle prøvninger) 5.2.1. Trykprøvning 5.2.2. Faldprøvning (stødprøvning) 5.2.3. Overfladeskader 5.2.4. Prøvning af kemisk eksponering og cyklisk trykprøvning ved omgivende temperatur 5.2.5. Statisk trykprøvning ved høj temperatur 5.2.6. Cyklisk trykprøvning ved ekstrem temperatur 5.2.7. Resttrykprøvning 5.2.8. Reststyrkesprængprøvning 5.3. Verifikationsprøvning af forventet ydeevne ved kørsel på vej (pneumatiske sekventielle prøvninger) 5.3.1. Trykprøvning 5.3.2. Cyklisk gastrykprøvning ved omgivende temperatur og ekstrem temperatur (pneumatisk) 5.3.3. Statisk gastryklækage-/gennemtrængningsprøvning ved ekstrem temperatur (pneumatisk) 5.3.4. Resttrykprøvning 5.3.5. Reststyrkesprængprøvning (hydraulisk) 5.4. Verifikationsprøvning af servicetermineringsydeevne ved brand 5.5. Krav til primære lukkeanordninger

5.1. verifikationsprøvninger af referenceparametre

5.1.1. Indledende referencesprængtryk

Tre (3) beholdere udsættes for et hydraulisk tryk indtil sprængning (bilag 3, punkt 2.1 prøvningsprocedure). Fabrikanten skal fremlægge dokumentation (målinger og statistiske analyser), der angiver nye lagringsbeholderes middelsprængtryk, BPO.

Alle de prøvede beholdere skal have et sprængtryk inden for ±10 procent af BPO og som minimum et BPmin på 225 procent af det nominelle arbejdstryk.

Beholdere med glasfiberkomposit som en primær bestanddel skal endvidere have et minimumssprængtryk på over 350 procent af det nominelle arbejdstryk.

5.1.2. Indledende referencetrykcykluslevetid

Tre (3) beholdere skal underkastes en hydraulisk cyklisk trykbelastning ved en omgivende temperatur på 20 (±5) °C på 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) uden brud i 22 000 cyklusser, eller indtil der indtræder en lækage (bilag 3, punkt 2.2 prøvningsprocedure). Der må ikke forekomme en lækage inden for 11 000 cyklusser for en levetid på 15 år.

5.2. Verifikationsprøvninger af ydeevnevarighed (hydrauliske sekventielle prøvninger)

Hvis alle de tre målinger af trykcykluslevetiden, som er foretaget i henhold til punkt 5.1.2, er større end 11 000 cyklusser, eller hvis de alle ligger inden for ± 25 procent af hinanden, foretages der kun prøvning af én (1) beholder i punkt 5.2. I modsat fald prøves tre (3) beholdere i punkt 5.2.

En brintlagringsbeholder må ikke lække i følgende prøvningssekvens, som anvendes i serie på et enkelt system, og som er vist i figur 2. Se bilag 3, punkt 3, for nærmere oplysninger om de gældende prøvningsprocedurer for brintlagringssystemet.

Figur 2

Verifikationsprøvning af ydeevnevarighed (hydraulisk)

spængning

20 % #cykl.

+ 85 °C, 95 RH

20 % #cykl.

– 40 °C

1 000 hr

+85 °C

10 cykl.

15 °C – 25 °C

60 % #cykl.

15 °C – 25 °C

48 t

Skade

PFraeldss

Prøvetryk

Chemicals

Kemisk eksponering

Reststyrke

tid

80 % NWP

125 % NWP

150 % NWP

180 % NWP (4 min)

< 20 %

Tryk

BPO

5.2.1. Trykprøvning

En lagringsbeholder sættes under et tryk på 150 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa), hvor det holdes i mindst 30 sek. (bilag 3, punkt 3.1 prøvningsprocedure).

5.2.2. Faldprøvning (stødprøvning)

Lagringsbeholderen udsættes for et fald fra flere stødvinkler (bilag 3, punkt 3.2 prøvningsprocedure).

5.2.3. Prøvning af overfladeskader

Lagringsbeholderen udsættes for overfladeskader (bilag 3, punkt 3.3 prøvningsprocedure).

5.2.4. Prøvning af kemisk eksponering og cyklisk trykprøvning ved omgivende temperatur

Lagringsbeholderen eksponeres for kemikalier, som findes i vejens omgivelser, og underkastes en cyklisk trykbelastning på 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved 20 (± 5) °C i 60 procent af antallet af trykcyklusser (bilag 3, punkt 3.4 prøvningsprocedure). Den kemiske eksponering indstilles før de sidste 10 cyklusser, som udføres ved 150 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa).

5.2.5. Statisk trykprøvning ved høj temperatur.

En lagringsbeholder sættes under et tryk på 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved ≥ 85 °C i mindst 1 000 timer (bilag 3, punkt 3.5 prøvningsprocedure).

5.2.6. Cyklisk trykprøvning ved ekstrem temperatur.

Lagringsbeholderen underkastes en cyklisk trykbelastning ved ≤ – 40 °C på 80 af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) i 20 procent af cyklusantallet og ved ≥ + 85 °C og 95 (± 2) procents relativ fugtighed på 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) i 20 procent af cyklusantallet (bilag 3, punkt 2.2 prøvningsprocedure).

5.2.7. Hydraulisk resttrykprøvning. En lagringsbeholder sættes under et tryk på 180 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa), hvor det holdes i mindst fire minutter uden sprængning (bilag 3, punkt 3.1 prøvningsprocedure).

5.2.8. Reststyrkesprængprøvning

Lagringsbeholderen underkastes en hydraulisk sprængprøvning til kontrol af, at sprængtrykket som minimum er på 80 procent af det indledende referencesprængtryk (BPO) som fastsat i punkt 5.1.1 (Bilag 3, punkt 2.1 prøvningsprocedure).

5.3. Verifikationsprøvning af forventet ydeevne ved kørsel på vej (pneumatiske sekventielle prøvninger)

Et brintlagringssystem må ikke lække i følgende prøvningssekvens, som er vist i figur 3. Se bilag 3 for nærmere oplysninger om de gældende prøvningsprocedurer for brintlagringssystemet.

Figur 3

Verifikationsprøvning af forventet ydeevne ved kørsel på vej (pneumatisk/hydraulisk)

Sprængning

(a) Påfyldnings udtømningscykl @ – 40 °C med indledende systemækvilibrering @ – 40 °C, 5 cyklusser med + 20 °C brændstof; 5 cyklusser med < – 35 °C brændstof

(b) Påfyldnings udtømningscykl @ + 50 °C med indledende systemækvilibrering @ + 50 °C, 5 cyklusser med < – 35 °C brændstof

(c) Påfyldnings udtømningscykl @ 15 – 25 °C med service (vedligeholdelses) udtømningshastighed, 50 cyklusser

5 % cy + 50 °C

5 % cy – 40 °C

40 % cy 15-25 °C

Leak / Permeation ≥ 30 hrs

Leak / Permeation ≥ 30 hrs

5 % cy – 40 °C (a)

5 % cy + 50 °C (b)

40 % cy 15-25 °C (c)

Proof Pressure

150 % NWP

tid

80 % NWP

115 % NWP

125 % NWP

180 % NWP (4 min.)

Pressure

BPO

< 20 %

5.3.1. Trykprøvning

Et system sættes under et tryk på 150 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa), hvor det holdes i mindst 30 sek. (bilag 3, punkt 3.1 prøvningsprocedure). En lagringsbeholder, som har været underkastet en trykprøvning ved fremstillingsprocessen, kan undtages fra denne prøvning.

5.3.2. Cyklisk gastrykprøvning ved omgivende temperatur og ekstrem temperatur

Systemet underkastes en cyklisk trykbelastning ved hjælp af brintgas i 500 cyklusser (bilag 3, punkt 4.1 prøvningsprocedure).

a) Trykcyklusserne opdeles i to grupper: Halvdelen af cyklusserne (250) udføres før eksponering for statisk tryk (punkt 5.3.3), og den anden halvdel af cyklusserne (250) udføres efter den første eksponering for statisk tryk (punkt 5.3.3) som vist i figur 3.

b) Ved den første gruppe cyklisk trykbelastning udføres der 25 cyklusser ved 80 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved ≤ – 40 °C, herefter 25 cyklusser ved 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved ≥ + 50 °C og 95 (± 2) procents relativ fugtighed og de resterende 200 cyklusser ved 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved 20 (± 5) °C. Ved den anden gruppe cyklisk trykbelastning udføres der 25 cyklusser ved 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved ≥ + 50 °C og 95 (± 2) procents relativ fugtighed, herefter 25 cyklusser ved 80 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved ≤ – 40 °C og de resterende 200 cyklusser ved 125 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa) ved 20 (± 5) °C.

c) Brintgasbrændstoftemperaturen ligger på ≤ – 40 °C.

d) I løbet af den første gruppe bestående af 250 trykcyklusser udføres der fem cyklusser, hvor brændstoffet har en temperatur på + 20 (± 5) °C efter en temperaturækvilibrering af systemet ved ≤ – 40 °C. Fem cyklusser udføres, hvor brændstoffet har en temperatur på ≤ – 40 °C, mens fem cyklusser udføres, hvor brændstoffet har en temperatur på ≤ – 40 °C efter en temperaturækvilibrering af systemet ved ≥ + 50 °C og 95 procents relativ fugtighed.

e) Der udføres 50 trykcyklusser ved en udtømningshastighed, der som minimum ligger på serviceudtømningshastigheden.

5.3.3. Statisk tryklækage-/gennemtrængningsprøvning ved ekstrem temperatur.

a) Denne prøvning udføres efter hver gruppe af de 250 pneumatiske trykcyklusser som anført i punkt 5.3.2.

b) Den maksimale tilladte brintudledning fra lagringssystemet til komprimeret brint er 46 ml/time/l vandkapacitet i lagringssystemet. (Bilag 3, punkt 4.2 prøvningsprocedure).

c) Er den målte gennemtrængningshastighed højere end 0,005 mg/sek. (3,6 Nml/min.), udføres der en lokal tæthedsprøvning for at sikre, at ingen af de lokale eksterne lækagepunkter overstiger 0,005 mg/sek. (3,6 Nml/min.) (bilag 3, punkt 4.3 prøvningsprocedure).

5.3.4. Resttrykprøvning (hydraulisk)

Lagringsbeholderen sættes under et tryk på 180 procent af det nominelle arbejdstryk (+ 2/– 0 MPa), hvor det holdes i mindst fire minutter uden sprængning (bilag 3, punkt 3.1 prøvningsprocedure).

5.3.5. Reststyrkesprængprøvning (hydraulisk)

Lagringsbeholderen underkastes en hydraulisk sprængprøvning til kontrol af, at sprængtrykket som minimum er på 80 procent af det indledende referencesprængtryk (BPO) som fastsat i punkt 5.1.1 (Bilag 3, punkt 2.1 prøvningsprocedure).

5.4. Verifikationsprøvning af servicetermineringsydeevne ved brand

I dette afsnit beskrives brandprøvningen med komprimeret brint som prøvegas. Der kan anvendes komprimeret luft som en alternativ prøvegas.

Et brintlagringssystem sættes under et tryk svarende til det nominelle arbejdstryk og eksponeres for brand (bilag 3, punkt 5.1 prøvningsprocedure). En termisk aktiveret overtrykssikring skal frigive de indeholdte gasser på en kontrolleret måde uden at forårsage brud.

5.5. Krav til primære lukkeanordninger

De primære lukkeanordninger, som isolerer højtryksbrintlagringssystemet, navnlig den termisk aktiverede overtrykssikring, kontraventilen og stopventilen, som beskrevet i figur 1, prøves og typegodkendes i henhold til del II i dette regulativ og fremstilles i overensstemmelse med den godkendte type.

Der stilles ikke krav om genprøvning af lagringssystemet, hvis der findes alternative lukkeanordninger med tilsvarende funktion, fittings, materialer, styrke og mål, som opfylder ovenstående betingelse. En ændring af hardwaren i den termisk aktiverede overtrykssikring, dens installationssted eller udluftningsledninger medfører dog et krav om en ny brandprøvning i henhold til punkt 5.4.

5.6. Mærkning

Der anbringes en fast etiket på hver beholder med mindst følgende oplysninger: fabrikantens navn, serienummer, fremstillingsdato, maksimalt påfyldningstryk, nominelt arbejdstryk, brændstoftype (f.eks. »CHG« for gasformig brint) og dato for sidste anvendelse. Hver beholder skal også mærkes med antallet af cyklusser i forbindelse med prøvningsprogrammet, jf. punkt 5.1.2. En etiket, der er anbragt på beholderen i overensstemmelse med dette punkt, skal sidde fast og være læselig i hele længden af den af fabrikanten anbefalede levetid for beholderen.

Datoen for sidste anvendelse må højst være 15 år efter fremstillingsdatoen.

6. DEL II — SPECIFIKATIONER FOR SPECIFIKKE KOMPONENTER TIL LAGRINGSSYSTEMET TIL KOMPRIMERET BRINT

6.1. Krav til termisk aktiverede overtrykssikringer

De termisk aktiverede overtrykssikringer skal opfylde følgende ydeevnekrav:

a) cyklisk trykprøvning (bilag 4, punkt 1.1)

b) accelereret levetidsprøvning (bilag 4, punkt 1.2)

c) cyklisk temperaturprøvning (bilag 4, punkt 1.3)

d) prøvning af modstandsdygtighed over for saltkorrosion (bilag 4, punkt 1.4)

e) prøvning af køretøjets omgivelser (bilag 4, punkt 1.5)

f) prøvning af spændingskorrosionsrevnedannelse (bilag 4, punkt 1.6)

g) fald- og vibrationsprøvning (bilag 4, punkt 1.7)

h) tæthedsprøvning (bilag 4, punkt 1.8)

i) aktiveringsprøvning på prøvebænk (bilag 4, punkt 1.9)

j) strømningshastighedsprøvning (bilag 4, punkt 1.10).

6.2. Krav til kontraventiler og automatiske stopventiler

Kontraventiler og automatiske stopventiler skal opfylde følgende ydeevnekrav:

a) hydrostatisk styrkeprøvning (bilag 4, punkt 2.1)

b) tæthedsprøvning (bilag 4, punkt 2.2)

c) cyklisk trykprøvning ved ekstrem temperatur (bilag 4, punkt 2.3)

d) prøvning af modstandsdygtighed over for saltkorrosion (bilag 4, punkt 2.4)

e) prøvning af køretøjets omgivelser (bilag 4, punkt 2.5)

f) atmosfærisk eksponeringsprøvning (bilag 4, punkt 2.6)

g) elektriske prøvninger (bilag 4, punkt 2.7)

h) vibrationsprøvning (bilag 4, punkt 2.8)

i) prøvning af spændingskorrosionsrevnedannelse (bilag 4, punkt 2.9)

j) prøvning af eksponering for forhåndskølet brint (bilag 4, punkt 2.1.).

6.3. Som minimum skal følgende oplysninger: maksimalt påfyldningstryk og brændstoftype (f.eks. »CHG« for gasformig brint) være markeret på en letlæselig og ikke sletbar måde på hver komponent, der fungerer som de primære lukkeanordninger.

7. DEL III — SPECIFIKATIONER FOR ET KØRETØJSBRÆNDSTOFSYSTEM MED INDBYGGET LAGRINGSSYSTEM TIL KOMPRIMERET BRINT

I denne del specificeres kravene til køretøjsbrændstofsystemet, som omfatter lagringsystemet til komprimeret brint, rørsystemer, samlinger og komponenter, hvor der er brint til stede. Det brintlagringssystem, som indgår i køretøjets brændstofsystem, skal prøves og typegodkendes i henhold til del I i dette regulativ og fremstilles i overensstemmelse med den godkendte type.

7.1. Krav til ibrugtagne brændstofsystemer

7.1.1. Påfyldningsbeholder

7.1.1.1. En påfyldningsbeholder til komprimeret brint skal forhindre tilbagegående strømme til atmosfæren. Prøvningsproceduren foregår ved visuel kontrol.

7.1.1.2. Mærkning af påfyldningsbeholderen Der skal anbringes en etiket tæt på påfyldningsbeholderen, f.eks. på påfyldningslugens inderside, med følgende information: brændstoftype (f.eks. »CHG« for gasformig brint), maksimalt påfyldningstryk, nominelt arbejdstryk, dato for sidste anvendelse af beholdere.

7.1.1.3. Påfyldningsbeholderen skal monteres på køretøjet for at sikre en sikker lukning af påfyldningsdysen. Beholderen skal beskyttes mod manipulation og indtrængende snavs og vand (f.eks. ved at være anbragt et sted, der kan lukkes af). Prøvningsproceduren foregår ved visuel kontrol.

7.1.1.4. Påfyldningsbeholderen må ikke monteres på køretøjets udvendige energioptagende elementer (f.eks. kofangeren) og må ikke anbringes i passagerkabinen, bagagerummet eller andre steder, hvor der kan akkumuleres brintgas, og hvor ventilationen ikke er tilstrækkelig. Prøvningsproceduren foregår ved visuel kontrol.

7.1.2. Overtrykssikring til lavtrykssystem (bilag 5, punkt 6 prøvningsprocedure)

Brintsystemet nedstrøms for en trykregulator skal beskyttes mod overtryk som følge af en eventuel fejl i trykregulatoren. Overtrykssikringens tryk skal være mindre end eller lig med det maksimalt tilladte arbejdstryk for den relevante del af brintsystemet.

7.1.3. Brintudledningssystemer

7.1.3.1. Overtrykssikringssystemer (bilag 5, punkt 6 prøvningsprocedure)

a) Termisk aktiverede overtrykssikringer i lagringssystemer Afgangen fra udluftningsledningen skal i givet fald i forbindelse med brintgasudledningen fra lagringssystemets termisk aktiverede overtrykssikring(er) være beskyttet med en hætte.

b) Termisk aktiverede overtrykssikringer i lagringssystemer Brintgasudledningen fra lagringssystemets termisk aktiverede overtrykssikring(er) må ikke ledes: i) ind i lukkede eller halvlukkede områder ii) ind i eller hen mod køretøjets hjulkasse iii) hen mod brintgasbeholdere iv) i fremadgående retning fra køretøjet eller horisontalt (parallelt med vejen) fra køretøjets bagside eller sider.

c) Andre overtrykssikringer (f.eks. en sprængskive) kan benyttes uden for brintlagringssystemet. Brintgasudledningen fra andre overtrykssikringer må ikke ledes: i) hen mod eksponerede elektriske klemmer, eksponerede elektriske kontakter eller andre antændelseskilder ii) ind i eller hen mod køretøjets passagerkabine eller bagagerum iii) ind i eller hen mod køretøjets hjulkasse iv) hen mod brintgasbeholdere.

7.1.3.2. Køretøjets udstødningssystem (bilag 5, punkt 4 prøvningsprocedure)

Ved udledningspunktet for køretøjets udstødningssystem må brintkoncentrationen:

a) ikke overstige et gennemsnit på 4 volumenprocent i løbet af ethvert interval på tre sekunder under normal drift, herunder opstart og nedlukning

b) ikke overstige 8 procent på et hvilket som helst tidspunkt (bilag 5, punkt 4 prøvningsprocedure).

7.1.4. Beskyttelse mod brandfarlige betingelser: betingelser for enkeltfejl

7.1.4.1. Brintlækage og/eller gennemtrængning fra brintlagringssystemet må ikke blive ført direkte ind i passagerkabinen eller bagagerummet eller til lukkede eller halvlukkede områder i køretøjet med ubeskyttede antændelseskilder.

7.1.4.2. Enhver enkeltfejl nedstrøms fra hovedstopventilen for brint må i henhold til prøvningsproceduren i bilag 5, punkt 3.2, ikke medføre akkumuleringer i brintkoncentrationen i passagerkabinen.

7.1.4.3. Hvis en enkeltfejl under driften medfører en brintkoncentration over 3,0 volumenprocent i luften i køretøjets lukkede eller halvlukkede områder, skal der udsendes en advarsel (punkt 7.1.6). Hvis brintkoncentrationen overstiger 4,0 volumenprocent i luften i køretøjets lukkede eller halvlukkede områder, skal hovedstopventilen lukkes for at isolere lagringssystemet. (Bilag 5, punkt 3 prøvningsprocedure).

7.1.5. Lækage i brændstofsystemet

Brintpåfyldningsledningen (f.eks. rør, samlinger osv.) nedstrøms fra hovedstopventilen(-erne) til brændselscellesystemet eller motoren må ikke lække. Overholdelsen kontrolleres ved det nominelle arbejdstryk (bilag 5, punkt 5 prøvningsprocedure).

7.1.6. Kontrolsignal til føreren

Advarslen udsendes ved hjælp af et visuelt signal eller en tekst med følgende egenskaber:

a) Den skal være synlig for føreren, når han/hun befinder sig i førersædet med spændt sikkerhedssele.

b) Den skal være gul, såfremt der er fejl på detekteringssystemet (f.eks. afbrydelse af kredsløbet, kortslutning, følerfejl). Den skal være rød i overensstemmelse med punkt 7.1.4.3.

c) I tændt tilstand skal den være synlig for føreren både ved kørsel i dagslys og om natten.

d) Den forbliver tændt, så længe koncentrationen på 3,0 procent eller fejlen på detekteringssystemet ikke er blevet afhjulpet, og tændingslåssystemet er aktiveret (»Til«/»Kør«), eller fremdriftssystemet er aktiveret.

7.2. Brændstofsystemets integritet efter sammenstød

Køretøjets brændstofsystem skal opfylde følgende krav efter køretøjets kollisionsprøvninger i overensstemmelse med følgende regulativer ved også at anvende de prøvningsprocedurer, der er foreskrevet i bilag 5 til dette regulativ.

a) Frontalkollisionsprøvning i henhold til regulativ nr. 12 eller regulativ nr. 94 samt

b) sidekollisionsprøvning i henhold til regulativ nr. 95.

Hvis en af eller begge kollisionsprøvninger af køretøjet som anført ovenfor ikke finder anvendelse på køretøjet, skal køretøjets brændstofsystem i stedet underkastes de relevante alternative accelerationer, der er angivet nedenfor, og brintlagringssystemet skal være monteret i en position, der opfylder kravene i punkt 7.2.4. Accelerationerne måles på det sted, hvor brintlagringssystemet er installeret. Køretøjets brændstofsystem skal monteres og fastgøres på køretøjets repræsentative del. Den anvendte masse skal være repræsentativ for en fuldt udstyret og fyldt beholder eller beholderaggregat.

Accelerationerne for køretøjer i klasse M1 og N1:

a) 20 g i køreretningen (forlæns og baglæns)

b) 8 g horisontalt vinkelret på køreretningen (mod venstre og højre).

Accelerationerne for køretøjer i klasse M2 og N2:

a) 10 g i køreretningen (forlæns og baglæns)

b) 5 g horisontalt vinkelret på køreretningen (mod venstre og højre).

Accelerationerne for køretøjer i klasse M3 og N3:

a) 6,6 g i køreretningen (forlæns og baglæns)

b) 5 g horisontalt vinkelret på køreretningen (mod venstre og højre).

7.2.1. Grænse for brændstoflækage

Brintgaslækagens volumenstrøm må ikke overstige et gennemsnit på 118 Nl pr. minut i intervallet, Δt, som bestemt i overensstemmelse med bilag 5, punkt 1.1 eller 1.2.

7.2.2. Koncentrationsgrænse i lukkede områder

Brintgaslækagen må ikke medføre en brintkoncentration i luften, der overstiger 4,0 volumenprocent i passagerkabinen og bagagerummet (bilag 5, punkt 2 prøvningsprocedurer). Kravet er opfyldt, hvis det bekræftes, at lagringssystemets stopventil er blevet lukket inden for fem sekunder efter sammenstødet, og det ikke lækker fra lagringssystemet.

7.2.3. Flytning af beholderen

Lagringsbeholderen(-erne) skal fortsat være fastgjort til køretøjet i mindst ét fastgørelsespunkt.

7.2.4. Yderligere installationskrav

7.2.4.1. Krav til installation af et brintlagringssystem, der ikke underkastes frontalkollisionsprøvning:

Beholderen skal monteres i en position, der er placeret bag et lodret plan vinkelret på køretøjets midterlinje og befinder sig 420 mm bag køretøjets forreste kant.

7.2.4.2. Krav til installation af et brintlagringssystem, der ikke underkastes sidekollisionsprøvning:

Beholderen skal monteres i en position mellem de to vertikale planer, der er parallelle med køretøjets midterlinje, og som befinder sig 200 mm indvendigt fra køretøjets to yderste kanter i nærheden af dets beholder(-e).

8. ÆNDRING AF TYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

8.1. Alle ændringer af en/et eksisterende type køretøj eller brintlagringssystem eller specifik komponent til brintlagringssystemet skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har godkendt den pågældende type. Denne myndighed skal da enten:

a) efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse, eller

b) anvende proceduren i punkt 8.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 8.1.2 (udvidelse).

8.1.1. Revision

Når oplysningerne i oplysningsskemaerne som omtalt i bilag 1 er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjet/brintlagringssystemet/den specifikke komponent stadig opfylder kravene, skal ændringen betegnes som en »revision«.

I sådanne tilfælde udsteder den typegodkendende myndighed det nødvendige rettelsesblad til oplysningsskemaerne i bilag 1, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af oplysningsskemaerne i bilag 1 ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav.

8.1.2. Udvidelse

Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i en informationsmappe,

a) kræves yderligere inspektioner eller nye prøvninger eller

b) er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene) eller

c) anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden.

8.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ. Desuden skal det til meddelelsesformularen i bilag 1 vedlagte indeks over oplysningsskemaer og prøvningsrapporter ændres i overensstemmelse hermed, således at datoen for den seneste ændring eller udvidelse fremgår.

8.3. Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der som minimum gælder følgende forskrifter:

9.1. Et køretøj, et brintlagringssystem eller en komponent, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det/den svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 til 7.

9.2. Den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

9.3. I tilfælde af lagringssystemer til komprimeret brint skal beholderens fabrikationskontrol opfylde følgende tillægskrav: 9.3.1. Alle beholdere skal prøves i henhold til punkt 5.2.1 i dette regulativ. Prøvningstrykket er ≥ 150 procent af det nominelle arbejdstryk. 9.3.2. Batchprøvning For hvert batch, som ikke må overstige 200 færdige cylindere eller foringer (idet de destruktive prøvecylindere eller -foringer ikke er medtaget), eller et skift i den efterfølgende produktion — afhængigt af hvad der er højest — skal mindst én beholder under alle omstændigheder underkastes brudprøvningen i punkt 9.3.2.1, og desuden skal mindst én beholder underkastes en cyklisk trykprøvning i henhold til punkt 9.3.2.2. 9.3.2.1. Brudprøvning i forbindelse med batchprøvning Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med punkt 2.1 (brudprøvning ved hydrostatisk tryk) i bilag 3. Det krævede brudtryk skal som minimum være BPmin, og det gennemsnitlige sprængtryk som registreret i de sidste 10 prøvninger skal som minimum ligge på BPO-10 procent. 9.3.2.2. Cyklisk trykprøvning ved omgivende temperatur i forbindelse med batchprøvning Prøvningen skal udføres i overensstemmelse med punkt 2.2 a) til c), (hydrostatisk trykprøvning) i bilag 3, bortset fra at temperaturkravene for brændstofvæske og beholderens beklædning og det relative fugtighedskrav ikke finder anvendelse. Cylinderen skal underkastes en cyklisk trykbelastning ved hjælp af et hydrostatisk tryk på ≥ 125 procent af det nominelle arbejdstryk i 22 000 cyklusser, hvis der ingen lækage forekommer, eller indtil der indtræder en lækage. Der må i levetiden på 15 år ikke forekomme lækage eller brud inden for de første 11 000 cyklusser. 9.3.2.3. Lempelsesbestemmelser Ved den cykliske trykprøvning ved omgivende temperatur i forbindelse med batchprøvning skal de færdige cylindere underkastes en cyklisk trykbelastning ved en prøvningsfrekvens som fastsat nedenfor: 9.3.2.3.1. En cylinder fra hver batch skal underkastes en cyklisk trykbelastning i 11 000 cyklusser for levetiden på 15 år. 9.3.2.3.2. I løbet af de 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af samme konstruktion bør der ikke forekomme lækage eller brud på de cylindere, der underkastes en cyklisk trykbelastning i under 11 000 cyklusser × 1,5 for levetiden på 15 år. Herefter kan den cykliske trykprøvning reduceres til én cylinder pr. fem produktionsbatcher. 9.3.2.3.3. I løbet af de 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af samme konstruktion bør der ikke forekomme lækage eller brud på de cylindere, der underkastes en cyklisk trykbelastning i under 11 000 cyklusser × 2,0 for levetiden på 15 år. Herefter kan den cykliske trykprøvning reduceres til én cylinder pr. 10 produktionsbatcher. 9.3.2.3.4. Er der gået over seks måneder siden den sidste produktionsbatch, skal prøvningsfrekvensen for næste produktionsbatch svare til frekvensen som anført i punkt 9.3.2.3.2 eller 9.3.2.3.3 ovenfor. 9.3.2.3.5. Såfremt en cylinder, der prøves ved den prøvningsfrekvens, der er angivet i punkt 9.3.2.3.2 eller 9.3.2.3.3 ovenfor, ikke opfylder det krævede antal trykcyklusser, skal den cykliske trykprøvning gentages ved prøvningsfrekvensen som angivet i punkt 9.3.2.3.1 ovenfor for mindst 10 produktionsbatcher. Prøvningsfrekvensen for efterfølgende prøvning skal være som angivet i punkt 9.3.2.3.2 eller 9.3.2.3.3 ovenfor. 9.3.2.3.6. Såfremt en cylinder, der prøves ved den prøvningsfrekvens, der er angivet i punkt 9.3.2.3.1, 9.3.2.3.2 eller 9.3.2.3.3 ovenfor, ikke opfylder mindstekravet for antal trykcyklusser (11 000 cyklusser), skal årsagen til den manglende opfyldelse fastlægges og afhjælpes i henhold til procedurerne i punkt 9.3.2.3.7. Den cykliske trykprøvning gentages derefter på yderligere tre cylindere fra den pågældende batch. Såfremt en af de tre yderligere cylindere ikke opfylder mindstekravet for antal trykcyklusser (11 000 cyklusser), skal alle cylindere fra denne batch kasseres. 9.3.2.3.7. Ved manglende opfyldelse af prøvningskravene kræves gentagelse af prøvningen eller af varmebehandling og prøvning som følger: a) Er der påvist fejl ved prøvens udførelse eller målefejl, gentages prøvningen. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning. b) Er prøvningen udført tilfredsstillende, skal årsagen til svigtet ved prøven fastlægges. Alle cylindere, som ikke opfylder kravene, kasseres eller repareres efter en godkendt metode. De ikke-afviste cylindere betragtes derefter som en ny produktionsbatch. Under alle omstændigheder skal prøvningen af den nye batch gentages. Alle de pågældende prototype- eller batchprøver som er nødvendige for at godtgøre, at den nye batch kan godkendes, gentages. Hvis en cylinder i en batch falder utilfredsstillende ud i en eller flere prøvninger, skal alle cylindere i batchen kasseres.

10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1. Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj/system/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 9 ovenfor ikke er opfyldt.

10.2. Hvis en af de kontraherende parter inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i del 2 i bilag 1 til dette regulativ.

11. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en type køretøj/system/komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han anmelde dette til den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse meddeler myndigheden dette til de øvrige kontraherende parter i aftalen vedrørende dette regulativ på en meddelelsesformular svarende til modellen i del 2 i bilag 1 til dette regulativ.

12. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser skal fremsendes.

(1) Dette regulativ omfatter ikke elektrisk sikkerhed ved elektriske fremdriftssystemer, materialekompatibilitet og brintskørhed i køretøjets brændstofsystem og brændstofsystemets integritet efter sammenstød i tilfælde af frontal kollision og kollision bagfra i fuld bredde.

(2) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2. — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, bilag 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html