DA Den Europæiske Unions Tidende L 72/113

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 110 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser vedrørende godkendelse af

I. Specifikke komponenter i motordrevne køretøjer, i hvis fremdriftssystem der anvendes komprimeret naturgas (CNG),

II. Køretøjer, hvad angår monteringen af specifikke komponenter af godkendt type til anvendelse af komprimeret naturgas (CNG) i fremdriftssystemet

Tillæg nr. 109: Regulativ nr. 110

Supplement 6 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 18. juni 2007

INDHOLD

REGULATIV

1. Anvendelsesområde

2. Definition og klassificering af komponenter

DEL I

3. Ansøgning om godkendelse

4. Mærkning

5. Godkendelse

6. Specifikationer for CNG-komponenter

7. Ændring af en type CNG-komponent og udvidelse af godkendelse

8. (Ikke anvendt)

9. Produktionens overensstemmelse

10. Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

11. (Ikke anvendt)

12. Endeligt ophør af produktionen

13. Navne og adresser på tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og påde administrative myndigheder

DEL II

14. Definitioner

15. Ansøgning om godkendelse

16. Godkendelse

17. Forskrifter for montering af specifikke komponenter til anvendelse af komprimeret naturgas i køretøjers fremdriftssystem

18. Produktionens overensstemmelse

19. Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse

20. Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjstype

21. Endeligt ophør af produktionen

22. Navne og adresser på tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og påde administrative myndigheder

BILAG

Bilag 1A CNG-komponentens væsentlige egenskaber

Bilag 1B Væsentlige egenskaber for køretøjet, motoren og det CNG-relaterede system

Bilag 2A Udformning af CNG-komponentens typegodkendelsesmærke

Bilag 2B Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type CNG-komponent, i medfør af regulativ nr. 110

Tillæg — Supplerende oplysninger vedrørende typegodkendelse af en type CNG-komponenter i medfør af regulativ nr. 110

Bilag 2C Godkendelsesmærkernes udformning

Bilag 2D Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til monteringen af et CNG-system, i medfør af regulativ nr. 110

Bilag 3 Gasflasker — Højtryksgasflaske til opbevaring af naturgas i et køretøj som brændstof for køretøjet

Tillæg A — Prøvningsmetoder

Tillæg B — (Ikke anvendt)

Tillæg C — (Ikke anvendt)

Tillæg D — Indberetningsformularer

Tillæg E — Efterprøvning af spændingsindeks ved hjælp af tøjningsmålere

Tillæg F — Metoder til bestemmelse af brudegenskaber

Tillæg G — Fabrikantens vejledning med hensyn til håndtering, anvendelse og inspektion af flasker

Tillæg H — Miljøprøvning

Bilag 4A Bestemmelser vedrørende godkendelse af automatisk ventil, kontraventil, trykbegrænserventil, trykbegrænseranordning og overstrømsventil

Bilag 4B Bestemmelser vedrørende godkendelse af bøjelige brændstofledninger eller -slanger

Bilag 4C Bestemmelser vedrørende godkendelse af CNG-filteret

Bilag 4D Bestemmelser vedrørende godkendelse af trykregulatoren

Bilag 4E Bestemmelser vedrørende godkendelse af tryk- og temperaturfølere

Bilag 4F Bestemmelser vedrørende godkendelse af påfyldningsenheden

Bilag 4G Bestemmelser vedrørende godkendelse af gasflowregulator og gas/luft-blander eller gasinjektor

Bilag 4H Bestemmelser vedrørende godkendelse af den elektroniske styreenhed

Bilag 5 Prøvningsprocedurer

Bilag 5A Overtryksprøvning (styrkeprøvning)

Bilag 5B Prøvning for ekstern utæthed

Bilag 5C Prøvning for intern utæthed

Bilag 5D CNG-forenelighedsprøvning

Bilag 5E Prøvning af korrosionsbestandighed

Bilag 5F Bestandighed over for tørvarme

Bilag 5G Ozonældning

Bilag 5H Cyklisk temperaturprøvning

Bilag 5I Cyklisk trykbelastningsprøvning — finder kun anvendelse på flasker (jf. bilag 3)

Bilag 5J (Ikke anvendt)

Bilag 5K (Ikke anvendt)

Bilag 5L Holdbarhedsprøvning (kontinuerlig drift)

Bilag 5M sprængprøvning/destruktiv prøvning — finder kun anvendelse på flasker (jf. bilag 3)

Bilag 5N Vibrationsbestandighedsprøvning

Bilag 5O Driftstemperaturer

Bilag 6 Bestemmelser vedrørende CNG-mærkning af køretøjer i offentlig trafik

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på:

Del I : Specifikke komponenter i køretøjer i klasse M og N (1), i hvis fremdriftssystem der anvendes komprimeret naturgas (CNG)

Del II : Køretøjer i klasse M og N (1), hvad angår monteringen af specifikke komponenter af godkendt type til anvendelse af komprimeret naturgas (CNG) til fremdrift.

2. DEFINITION OG KLASSIFICERING AF KOMPONENTER

CNG-komponenter til anvendelse i køretøjer klassificeres efter arbejdstryk og funktion i henhold til fig. 1-1.

Klasse 0 Højtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende CNG ved tryk over 3 MPa indtil 26 MPa. Klasse 1 Mellemtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende CNG ved tryk over 450 kPa indtil 3 000 kPa (3 MPa). Klasse 2 Lavtryksdele, herunder rør og fittings, indeholdende CNG ved tryk over 20 kPa indtil 450 kPa. Klasse 3 Mellemtryksdele, som enten er sikkerhedsventiler eller er beskyttet af sikkerhedsventil, herunder rør og fittings, indeholdende CNG ved tryk over 450 kPa indtil 3 000 kPa (3 MPa). Klasse 4 Dele, som er i kontakt med gas ved tryk under 20 kPa.

En komponent kan bestå af flere dele, som hver for sig er klassificeret med hensyn til maksimalt arbejdstryk og funktion.

»Tryk« (medmindre andet er angivet), det relative tryk i forhold til atmosfæretrykket.

2.1.1. »Driftstryk«, ligevægtstrykket ved en ensartet gastemperatur på 15 °C.

2.1.2. »Prøvningstryk«, det tryk, som komponenten udsættes for som led i godkendelsesprøvningen.

2.1.3. »Arbejdstryk«, det maksimale tryk, som en komponent er bestemt til at blive udsat for, og som er grundlag for bestemmelsen af den pågældende komponents styrke.

2.1.4. »Driftstemperaturer«, de maksimale værdier i de temperaturområder, som angivet i bilag 5, inden for hvilke, der er sikret, at den specifikke komponent fungerer sikkert og godt, og som den er konstrueret og godkendt til.

»Specifik komponent«,

a) beholder (eller flaske)

b) udstyr som er monteret på flasken

c) trykregulator

d) automatisk ventil

e) håndventil

f) gastilførselsanordning

g) gasflowregulator

h) bøjelig brændstofledning

i) stiv brændstofledning

j) påfyldningsenhed eller -beholder

k) kontraventil

l) trykbegrænserventil (udledningsventil)

m) trykbegrænseranordning (temperaturaktiveret)

n) filter

o) tryk- eller temperaturføler/-indikator

p) overstrømsventil

q) serviceventil

r) elektronisk styreenhed

s) gastæt indeslutning

t) fitting

u) udluftningsslange.

Mange af ovennævnte komponenter kan kombineres eller monteres samlet som en »multifunktionel komponent«.

Figur. 1-1

Flowskema for klassificering af CNG-komponenter

Fig. 1-2

Prøvninger, Som Finder Anvendelse På Komponenter I De Respektive Klasser (Flasker Undtaget)

Ydeevneprøvning Overtryksstyrkeprøve Tæthedsprøvning (udvendig) Tæthedsprøvning (indvendig) Holdbarhedsprøvning, kontinuert drift Korrosionsbestandighed Ozonældning CNG-forenelighed Vibrationsbestandighed Tørvarmebestandighed Bilag 5A Bilag 5B Bilag 5C Bilag 5L Bilag 5E Bilag 5G Bilag 5D Bilag 5N Bilag 5F Klasse 0 X X A A X X X X X Klasse 1 X X A A X X X X X Klasse 2 X X A A X A X X A Klasse 3 X X A A X X X X X Klasse 4 O O O O X A X O A X = Finder anvendelse O = Finder ikke anvendelse A = Hvis relevant

»Beholder« (eller flaske), enhver beholder, som anvendes til opbevaring af komprimeret naturgas;

2.3.1. Beholdere kan være udført i:

CNG-1 : metal CNG-2 : metalforing, forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (spiralviklet) CNG-3 : metalforing, forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (fuldstændig omviklet) CNG-4 : harpiksimprægnerede endeløse fibre med ikke-metallisk foring (helkomposit).

2.4. »Type beholder«, beholdere, som indbyrdes ikke afviger med hensyn til de mål og materialeangivelser, som foreskrives i bilag 3.

»Udstyr monteret på beholderen«, følgende komponenter, (men ikke nødvendigvis indskrænket til disse), enten separate eller kombinerede, når de er monteret på beholderen:

2.5.1. Håndventil;

2.5.2. Trykføler /-indikator

2.5.3. Trykbegrænserventil (udledningsventil)

2.5.4. Trykbegrænseranordning (temperaturaktiveret)

2.5.5. Automatisk flaskeventil

2.5.6. Overstrømsventil

2.5.7. Gastæt indeslutning.

2.6. »Ventil«, en anordning, hvormed strømningen af et fluid kan styres.

2.7. »Automatisk ventil«, en ventil, som ikke er håndbetjent.

2.8. »Automatisk flaskeventil«, en automatisk ventil, som er stift fastgjort til den flaske, som styrer gasstrømmen til brændstofsystemet. Den automatiske flaskeventil betegnes også som en fjernbetjent serviceventil.

2.9. »Kontraventil«, en automatisk ventil, som kun tillader gassen at strømme i én retning.

2.10. »Overstrømsventil« (flowbegrænseranordning), en anordning, som automatisk afbryder eller begrænser gasstrømmen, når størrelsen af strømmen når en konstruktivt fastsat værdi.

2.11. »Håndventil«, en håndventil, som er stift fastgjort på flasken.

2.12. »Trykbegrænserventil (udledningsventil)«, en anordning, som forhindrer overskridelse af et på forhånd fastlagt opstrøms tryk.

2.13. »Serviceventil«, en afspærringsventil, som kun er lukket, når køretøjet gennemgår vedligeholdelse.

2.14. »Filter«, en beskyttende sigte, som fjerner fremmedlegemer fra gasstrømmen.

2.15. »Fitting«, et forbindelsesstykke, som anvendes i et røranlæg eller et system af slanger.

Brændstofledninger

2.16.1. »Bøjelige brændstofledninger«, en bøjelig rørforbindelse, gennem hvilken der strømmer naturgas.

2.16.2. »Stive brændstofledninger«, en rørforbindelse, som ved normal drift ikke er bestemt til at skulle bøje, og gennem hvilken der strømmer naturgas.

»Gastilførselsanordning« en anordning, som leder gasformigt brændstof ind i motorens indsugningsmanifold (karburator eller indsprøjtningsventil).

2.17.1. »Gas/luft-blander«, en anordning til blanding af gasformigt brændstof og indsugningsluft til motoren.

2.17.2. »Gasinjektor«, en anordning til indførsel af gasformigt brændstof i motoren eller indsugningssystem i forbindelse hermed.

2.18. »Gasflowregulator«, en gasstrømsbegrænsende anordning, som er monteret nedstrøms for en trykregulator og regulerer motorens gastilførsel.

2.19. »Gastæt indeslutning«, en anordning, som leder udsivende gas til ydersiden af køretøjet, herunder gasudluftningsslangen.

2.20. »Trykviser«, en tryksat anordning, som angiver gastrykket.

2.21. »Trykregulator«, en anordning, som anvendes til regulering af afgangstrykket af det gasformige brændstof, som tilføres motoren.

2.22. »Trykbegrænseranordning (temperaturaktiveret)« en engangsanordning, som aktiveres af for høj temperatur og/eller for højt tryk, og som udleder gas for at beskytte flasken mod sprængning.

2.23. »Påfyldningsenhed eller -beholder«, en anordning, som er monteret udvendigt eller indvendigt (i motorrummet) på køretøjet og anvendes til optankning på tankstation.

2.24. »Elektronisk styreenhed (for CNG-påfyldning)«, en anordning, som styrer motorens gasbehov samt andre motorparametre, og som automatisk afbryder for den automatiske ventil, som kræves af sikkerhedsgrunde.

2.25. »Type komponenter« som anført i punkt 2.6 til 2.23 ovenfor, komponenter, som ikke afviger indbyrdes i væsentlige henseender som materialer, arbejdstryk og driftstemperaturer.

2.26. »Type elektronisk styreenhed« som omhandlet i punkt 2.24, komponenter, som ikke afviger indbyrdes i væsentlige henseender som programmellets grundprincipper, idet der ses bort fra mindre ændringer.

DEL I

GODKENDELSE AF SPECIFIKKE KOMPONENTER TIL MOTORKØRETØJER, SOM ANVENDER KOMPRIMERET NATURGAS (CNG) I DERES FREMDRIFTSSYSTEM

3. ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1. Ansøgning om godkendelse af en specifik komponent eller multifunktionel komponent indgives af indehaveren af handelsnavnet eller mærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

3.2.1. beskrivelse af køretøjet, herunder alle de relevante enkeltheder, som der henvises til i bilag 1A til dette regulativ

3.2.2. detaljeret beskrivelse af den pågældende type specifikke komponent

3.2.3. en tegning af den specifikke komponent, tilstrækkelig detaljeret og i passende størrelsesforhold

3.2.4. efterprøvning af overensstemmelsen med de specifikationer, som foreskrives i punkt 6 i dette regulativ.

På begæring af den tekniske tjeneste, som forestår udførelse af godkendelsesprøvningen, indleveres prøver af den specifikke komponent. På begæring indleveres supplerende prøver (højst 3).

3.3.1. Under forproduktion af beholderne underkastes [n] (2) beholdere med hver 50 stk. (kvalificeringsparti) de ikke-destruktive prøver i bilag 3.

4. MÆRKNING

4.1. Prøven af specifikke komponenter, der indsendes til godkendelse, skal være mærket med fabrikantens firmanavn eller mærke samt typen, herunder angivelse vedrørende driftstemperaturer (»M« for moderate temperaturer og »C« for kolde temperaturer). For bøjelige slanger angives også fremstillingsmåned og -år. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne slettes.

4.2. På alle komponenter skal være afsat plads til påføring af godkendelsesmærke; denne plads skal være angivet på tegningerne, som er omhandlet i punkt 3.2.3 ovenfor.

4.3. Hver beholder skal endvidere være forsynet med et mærkningsområde, hvor følgende oplysninger er påført, så de er let læselige og ikke kan slettese:

a) et fabrikationsnummer

b) kapacitet i liter

c) angivelsen »CNG«

d) driftstryk/prøvningstryk [MPa]

e) masse (kg)

f) godkendelsesår og -måned (f.eks. 96/01)

g) godkendelsesmærke i overensstemmelse med punkt 5.4.

5. GODKENDELSE

5.1. Såfremt de komponentprøver, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6.1 til 6.11 i dette regulativ, udstedes godkendelse af den pågældende type komponent.

5.2. Hver godkendt komponent eller multifunktionel komponent tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre i dette nummer (i øjeblikket 00 for regulativet i dettes oprindelige form) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet. Samme kontrahent må ikke tildele samme alfanumeriske kode til nogen anden type komponent.

5.3. Meddelelse om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en CNG-komponenttype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2B til dette regulativ.

Alle komponenter, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal ud over det i punkt 4.1 og 4.3 foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på det i punkt 4.2 ovenfor omhandlede sted og består af følgende:

5.4.1. en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

5.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 5.4.1. Dette godkendelsesnummer består af det komponenttypegodkendelsesnummer, som er angivet på det certifikat, som er udfærdiget for den pågældende type (se punkt 5.2 og bilag 2B) med to foranstillede tal, som angiver nummeret på den seneste ændringsserie til dette regulativ.

5.5. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettest.

5.6. Bilag 2A til dette regulativ giver eksempler på anbringelsen af ovennævnte godkendelsesmærke.

6. SPECIFIKATIONER FOR CNG-KOMPONENTER

6.1. Generelle forskrifter

6.1.1. De specifikke komponenter i køretøjer, som anvender CNG i fremdriftssystemet, skal fungere korrekt og sikkert som foreskrevet i dette regulativ.

De materialer, som er anvendt til komponenter, som er i berøring med CNG, skal være forenelige med denne (jf. bilag 5D).

De dele af komponenterne, hvis korrekte og sikre funktion kan forventes at påvirkes af CNG, højt tryk eller vibrationer, skal underkastes de pågældende prøvninger, som er beskrevet i bilagene til dette regulativ. Navnlig skal bestemmelserne i punkt 6.2 til 6.11 være opfyldt.

De specifikke komponenter i køretøjer, der anvender CNG i deres fremdriftssystem, skal være i overensstemmelse med relevante krav til elektromagnetisk kompatibilitet i henhold til regulativ 10, ændringsserie 02, eller tilsvarende.

6.2. Bestemmelser vedrørende beholdere

6.2.1. CNG-beholdere skal være typegodkendt i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 3 til dette regulativ.

6.3. Bestemmelser vedrørende komponenter, som er monteret på beholderen

Beholderen skal være monteret med mindst følgende komponenter, som enten kan være separate eller kombinerede:

6.3.1.1. håndventil

6.3.1.2. automatisk flaskeventil

6.3.1.3. trykbegrænseranordning

6.3.1.4. flowbegrænseranordning.

6.3.2. om nødvendigt kan beholderen være forsynet med gastæt indeslutning.

6.3.3. De i punkt 6.3.1 til 6.3.2 ovenfor angivne komponenter skal være typegodkendt efter bestemmelserne i bilag 4 til dette regulativ.

6.4.-6.11. Bestemmelser vedrørende andre komponenter

De angivne komponenter skal være typegodkendt efter bestemmelserne i de bilag, som der henvises til i nedenstående tabel:

Afsnit Komponent Bilag 6.4. Automatisk ventil Kontraventil Trykbegrænserventil Trykbegrænseranordning Overstrømsventil 4A 6.5. Bøjelig brændstofledning/-slange 4B 6.6. CNG-filter 4C 6.7. Trykregulator 4D 6.8. Tryk- og temperaturfølere 4E 6.9. Bøjelige brændstofledninger 4F 6.10. Gasflowregulator og gas/luft-blander eller gasinjektor 4G 6.11. Elektronisk styreenhed 4H

7. ÆNDRINGER AF EN TYPE CNG-KOMPONENT OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

Enhver ændring af en type CNG-komponent skal anmeldes til den administrative myndighed, som har meddelt typegodkendelse. Denne myndighed kan så enten:

7.1.1. skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at komponenten stadig opfylder kravene eller

7.1.2. beslutte, at prøvningen skal gentages helt eller delvis af den kompetente myndighed.

7.2. Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 5.3 oven for til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

7.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

8. (Ikke anvendt)

9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal svare til de i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) anviste, og følgende krav skal være opfyldt:

9.1. Hver beholder afprøves ved et tryk på mindst 1,5 gange arbejdstrykket i henhold til forskrifterne i bilag 3 til dette regulativ.

9.2. For hvert parti bestående af højst 200 beholdere, som er produceret med råmateriale fra samme produktionsbatch, skal udføres brudprøve under hydraulisk tryk i henhold til punkt 3.2 i bilag 3.

9.3. Hver bøjelig brændstofledning, som anvendes ved højt og mellemhøjt tryk (klasse 0 og 1) i henhold til den klassificering, som er beskrevet i punkt 2 i dette regulativ, skal afprøves ved et tryk lig det dobbelte af arbejdstrykket.

10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1. En godkendelse, som er meddelt for en type udstyr i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 9 ovenfor ikke er opfyldt.

10.2. Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.

11. (Ikke anvendt)

12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en type komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han anmelde dette til den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse meddeler myndigheden dette til de øvrige parter i aftalen vedrørende dette regulativ på en meddelelsesblanket svarende til modellen i bilag 2B til dette regulativ.

13. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

DEL II

GODKENDELSE AF KØRETØJER HVAD ANGÅR MONTERING AF SPECIFIKKE KOMPONENTER AF GODKENDT TYPE TIL ANVENDELSE AF KOMPRIMERET NATURGAS (CNG) I FREMDRIFTSSYSTEMET

14. DEFINITIONER

I dette regulativs del II forstås ved:

14.1.1. »Godkendelse af et køretøj«, godkendelse af en køretøjstype i klasse M og N hvad angår monteringen af dets CNG-system som originaludstyr til brug i dets fremdriftssystem

»Køretøjstype«, køretøjer, som er udstyret med specifikke komponenter bestemt til anvendelse af CNG i dets fremdriftssystem, og som ikke afviger indbyrdes med hensyn til:

14.1.2.1. fabrikanten

14.1.2.2. typebetegnelsen, som er fastlagt af fabrikanten

de væsentlige egenskaber ved produktion og konstruktion

14.1.2.3.1. chassis/vognbund (klare og grundlæggende forskelle)

14.1.2.3.2. montering af CNG-udstyr (klare og grundlæggende forskelle).

14.1.3. »CNG-system«, enhed bestående af komponenter (beholder(e) eller flaske(r), ventiler, bøjelige brændstofledninger osv.) og forbindelsesdele (stive brændstofledninger, rørfittings osv.) monteret på motorkøretøjer, der anvender CNG i deres fremdriftssystem.

15. ANSØGNING OM GODKENDELSE

15.1. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af særlige komponenter til brug af komprimeret naturgas i fremdriftssystemet indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

15.2. Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer: beskrivelse af køretøjet, herunder alle de relevante enkeltheder, som der henvises til i bilag 1B til dette regulativ.

15.3. Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.

16. GODKENDELSE

16.1. Såfremt det køretøj, som søges godkendt i henhold til dette regulativ, er forsynet med alle de nødvendige komponenter til anvendelse af komprimeret naturgas i dets fremdriftssystem og opfylder kravene i punkt 17 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.

16.2. Hvert godkendt køretøj tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre er den ændringsserie, som angiver de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på godkendelsestidspunktet.

16.3. Meddelelse om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en CNG-køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.

Alle køretøjer, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, som angives i det i punkt 16.2 omhandlede godkendelsesformular, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

16.4.1. en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har foretaget godkendelsen (3)

16.4.2. nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 16.4.1.

16.5. Såfremt køretøjet svarer til et køretøj, som efter et eller flere af de regulativer, som er bilag til overenskomsten, er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 16.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så tilfælde skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, i henhold til hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 16.4.1 foreskrevne symbol.

16.6. Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

16.7. Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.

16.8. Bilag 2C til dette regulativ giver eksempler på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.

17. FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SPECIFIKKE KOMPONENTER TIL ANVENDELSE AF KOMPRIMERET NATURGAS I KØRETØJERS FREMDRIFTSSYSTEM

17.1. Generelt

17.1.1. Køretøjets CNG-system skal fungere på god og sikker måde ved det arbejdstryk og de driftstemperaturer, til hvilket køretøjet er konstrueret og godkendt.

17.1.2. Alle systemets komponenter skal være typegodkendt hvad angår de enkelte dele i henhold til del I af dette regulativ.

17.1.3. De i systemet anvendte materialer skal være egnede til brug med CNG.

17.1.4. Alle systemets komponenter skal være fastgjort på forsvarlig måde.

17.1.5. CNG-systemet må ikke udvise utætheder, dvs. der må ikke dannes bobler inden for 3 minutter.

17.1.6. CNG-systemet skal være monteret således, at det er bedst muligt beskyttet mod beskadigelse f.eks. af bevægelige køretøjsdele, kollision, stenslag, læsning og aflæsning af køretøjet eller forskubning af lasten.

Der må ikke tilsluttes andre anordninger til CNG-systemet end dem, som er strengt nødvendige for korrekt funktion af det motordrevne køretøj.

17.1.7.1. Uanset bestemmelserne i punkt 17.1.7 kan køretøjet være udstyret med et system til opvarmning af passager- og/eller lastrum, og dette system kan være tilsluttet CNG-systemet.

17.1.7.2. Det i punkt 17.1.7.1 omhandlede opvarmningssystem tillades, hvis de tekniske tjenester, som forestår typegodkendelsesprøvningen, skønner, at varmesystemet er tilbørligt beskyttet, og at den nødvendige funktion af det normale CNG-system ikke berøres.

Identifikation af CNG-drevne køretøjer i klasse M2 og M3 (4).

17.1.8.1. Køretøjer i klasse M2 og M3, som er udstyret med et CNG-system, skal være forsynet med en plade som foreskrevet i bilag 6.

17.1.8.2. Pladen skal være placeret på for- og bagside og udvendigt på dørene i højre side af køretøjer i klasse M2 og M3.

17.2. Yderligere forskrifter

17.2.1. Ingen af CNG-systemets komponenter, herunder beskyttende materialer, som udgør en del af disse komponenter, må rage ud over køretøjets omrids, bortset fra påfyldningsenheden, såfremt denne ikke rager mere end 10 mm ud over sit fastgøringspunkt.

17.2.2. Ingen af CNG-systemets komponenter må være placeret nærmere end 100 mm fra udstødningssystemet eller tilsvarende varmekilde, medmindre sådanne komponenter er forsvarligt beskyttet mod varme.

17.3. CNG-systemet

Et CNG-system skal mindst omfatte følgende komponenter:

17.3.1.1. beholder(e) eller flaske(r)

17.3.1.2. trykviser eller brændstofniveauviser

17.3.1.3. trykbegrænseranordning (temperaturaktiveret)

17.3.1.4. automatisk flaskeventil

17.3.1.5. håndventil

17.3.1.6. trykregulator

17.3.1.7. gasflowregulator

17.3.1.8. flowbegrænseranordning

17.3.1.9. gastilførselsanordning

17.3.1.10. påfyldningsanordning eller -beholder

17.3.1.11. bøjelig brændstofledning

17.3.1.12. stiv brændstofledning

17.3.1.13. elektronisk styreenhed

17.3.1.14. fittings.

17.3.1.15. Gastæt indeslutning til de komponenter, som er monteret indvendigt i bagage- og passagerrum. Hvis den gastætte indeslutning vil blive ødelagt i tilfælde af brand, kan trykbegrænseranordningen være dækket af den gastætte indeslutning.

CNG-systemet kan desuden omfatte følgende komponenter:

17.3.2.1. kontraventil

17.3.2.2. trykbegrænserventil

17.3.2.3. CNG-filter

17.3.2.4. trryk- og/eller temperaturføler

17.3.2.5. brændstofvælgersystem og elektrisk system.

17.3.3. En ekstra automatisk ventil kan være kombineret med trykregulatoren.

17.4. Montering af beholderen

17.4.1. Beholderen skal være permanent monteret i køretøjet og må ikke være monteret i motorrummet.

17.4.2. Beholderen skal være således monteret, at der ikke er metal-metal kontakt bortset fra beholderens fastgøringspunkter.

Når køretøjet er driftsklart, skal brændstofbeholderen være mindst 200 mm over kørebanen.

17.4.3.1. Bestemmelserne i punkt 17.4.3 finder ikke anvendelse, såfremt beholderen er tilstrækkelig beskyttet fortil og i siderne, og ingen del af beholderen er lavere end denne beskyttende konstruktion.

17.4.4. Brændstofbeholder(e) eller -flaske(r) skal være monteret og fastgjort således, at følgende accelerationer kan optages (uden at medføre beskadigelse), når beholderne er fulde:

Køretøjer i klasse M1 and N1:

a) 20 g i køreretningen

b) 8 g vandret og vinkelret på køreretningen

Køretøjer i klasse M2 og N2:

a) 10 g i køreretningen

b) 5 g vandret og vinkelret på køreretningen

Køretøjer af klasse M3 and N3:

a) 6,6 g i køreretningen

b) 5 g vandret og vinkelret på køreretningen.

En beregning kan træde i stedet for afprøvningen, såfremt ansøgeren tilfredsstillende kan godtgøre beregningens ækvivalens over for den tekniske tjeneste.

17.5. Udstyr, som er monteret på beholder(e) eller flaske(r)

Automatisk ventil

17.5.1.1. En automatisk flaskeventil skal være monteret direkte på hver beholder.

17.5.1.2. Den automatiske flaskeventil skal fungere således, at brændstofforsyningen uanset tændingskontaktens stilling afbrydes, når motoren standses, og forbliver afbrudt, når motoren ikke er i gang. Der tillades en forsinkelse på 2 sekunder til diagnosticering.

Trykbegrænseranordning

17.5.2.1. Den temperaturaktiverede trykbegrænseranordning skal være monteret på brændstofbeholderen (-beholderne) på en sådan måde, at den kan lede gassen til den gastætte indeslutning, såfremt den gastætte indeslutning opfylder kravene i punkt 17.5.5.

Overstrømsventil på beholderen

17.5.3.1. Flowbegrænseranordningen skal monteres i brændstofbeholderen (-beholderne) på den automatiske flaskeventil.

Håndventil

17.5.4.1. En håndventil er stift fastgjort til flasken og kan være integreret i den automatiske flaskeventil.

Gastæt indeslutning på beholderen (beholderne)

17.5.5.1. Brændstofbeholderen (-beholderne) skal over beholderens (beholdernes) fittings være forsynet med gastæt indeslutning, som opfylder kravene i punkt 17.5.5.2 til 17.5.5.5., medmindre beholderen (beholderne) er monteret uden for køretøjet.

17.5.5.2. Den gastætte indeslutning skal have åben forbindelse til atmosfæren, om nødvendigt gennem en forbindelsesslange og en gennemføring, som skal være bestandig over for CNG.

17.5.5.3. Den gastætte indeslutnings ventilationsåbning må dog ikke føre til hjulkassen og må ikke være rettet mod en varmekilde som f.eks. udstødningsanlægget.

17.5.5.4. Eventuelle forbindelsesslanger og gennemføringer i bunden af motorkøretøjets karrosseri til ventilation af den gastætte indeslutning skal have en mindste fri åbning på 450 mm2.

17.5.5.5. Indeslutningen over beholderen(e)s fittings og tilslutningsslanger skal være gastæt ved et tryk på 10 kPa uden at blive permanent deformeret. Under disse omstændigheder kan en udsivning på ikke over 100 cm3 pr. time accepteres.

17.5.5.6. Tilslutningsslangen skal med klemmer eller på anden måde være fastgjort til den gastætte indeslutning og gennemføringen, således at en gastæt samling er sikret.

17.5.5.7. Den gastætte indeslutning skal indeslutte alle komponenter, som er monteret i bagage- og passagerrum.

17.6. Stive og bøjelige brændstofledninger

17.6.1. Stive brændstofledninger skal være fremstillet af sømløst materiale: kobber, rustfrit stål eller stål med korrosionsbestandig belægning.

17.6.2. Den stive brændstofledning kan være erstattet af en bøjelig brændstofledning, såfremt den anvendes i klasse 0, 1 eller 2.

17.6.3. Bøjelige brændstofledninger skal opfylde forskrifterne i dette regulativs bilag 4B.

17.6.4. Stive brændstofledninger skal være fastgjort, så de ikke kan blive udsat for vibrationer eller spændinger.

17.6.5. Bøjelige brændstofledninger skal være fastgjort således, at de ikke kan blive udsat for vibrationer eller spændinger.

17.6.6. I fastgøringspunktet skal bøjelige og stive brændstofledninger være monteret således, at der ikke er nogen metal-metal berøring.

17.6.7. Stive og bøjelige brændstofgasledninger må ikke være placeret ved køretøjets løftepunkter for donkraft.

17.6.8. Ved gennemføringerne skal brændstofledningerne være forsynet med beskyttende materiale.

17.7. Montering af gasforbindelser mellem komponenterne

17.7.1. Loddede samlinger og selvskærende kompressionssamlinger er ikke tilladt.

17.7.2. Rør af rustfrit stål må kun samles med fittings af rustfrit stål.

17.7.3. Fordelerblokke skal være fremstillet af korrosionsbestandigt materiale.

17.7.4. Stive brændstofledninger skal være forbundet med passende samlinger, f.eks. todelte kompressionssamlinger til stålrør og dobbeltkoniske samlestykker.

17.7.5. Antallet af samlinger skal være indskrænket til det mindst mulige.

17.7.6. Alle samlinger skal være placeret, så de er tilgængelige for inspektion.

I passagerrum og lukkede bagagerum må brændstofledningerne ikke være længere end rimeligt nødvendigt og skal under alle omstændigheder være beskyttet af en gastæt indeslutning.

17.7.7.1. Bestemmelserne i punkt 17.7.7 finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse M2 og M3, hvis brændstofledninger og -forbindelser er forsynet med en muffe, som er bestandig over for CNG og er i åben forbindelse med atmosfæren.

17.8. Automatisk ventil

17.8.1. Derudover kan der være monteret en automatisk ventil i brændstofledningen så tæt på trykregulatoren som muligt.

17.9. Bøjelige brændstofledninger

17.9.1. Påfyldningsenheden skal være sikret mod drejning og beskyttet mod snavs og vand.

17.9.2. Er CNG-beholderen monteret i passagerrum eller lukket (bagage)rum, skal påfyldningsenheden være placeret udvendigt på køretøjet eller i motorrummet.

17.10. Brændstofvælgersystem og elektrisk installation

17.10.1. De elektriske komponenter i CNG-systemet skal være beskyttet mod overbelastning.

17.10.2. Køretøjer med flere end ét brændstofsystem skal have et brændstofvælgersystem, som sikrer, at motoren ikke tilføres flere end én brændstoftype ad gangen i mere end 5 sekunder. »Køretøjer med to typer brændstof«, der anvender diesel som det vigtigste brændstof til tænding af luft/gasblandingen, er tilladte, hvis motorerne og køretøjerne opfylder de obligatoriske emissionsnormer.

17.10.3. De elektriske forbindelser og komponenter i den gastætte indeslutning skal være konstrueret således, at der ikke dannes gnister.

18. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

18.1. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

19. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

19.1. Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 18 ovenfor ikke er opfyldt.

19.2. Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.

20. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE

Alle ændringer af monteringen af specifikke komponenter til brug af komprimeret naturgas i fremdriftssystemet for køretøjet skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan så enten:

20.1.1. anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene; eller

20.1.2. rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

20.2. Bekræftelse af nægtelse eller godkendelse, skal med angivelse af ændringer, meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.

20.3. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2D til dette regulativ.

21. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2D til dette regulativ.

22. NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

(1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).

(2) Angives.

(3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malasia og 53 for Thailand, 54 og 55 (fri) og 56 for Montenegro. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.

(4) Som defineret i Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), bilag 7 (TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).

BILAG 1A VÆSENTLIGE KARAKTERISTIKA FOR CNG-KOMPONENTEN

BILAG 1B VÆSENTLIGE EGENSKABER FOR KØRETØJET, MOTOREN OG DET CNG-RELATEREDE SYSTEM

BILAG 2A UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET FOR CNG-KOMPONENTEN (se punkt 5.2 i dette regulativ) Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført på CNG-komponenten, viser, at denne komponent er godkendt i Italien (E3) i henhold til regulativ nr. 110 under godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 110 i den oprindelige form.

BILAG 2B MEDDELELSE Tillæg

BILAG 2C GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING MODEL A (se punkt 16.2 i dette regulativ) Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af CNG-system til brug af CNG til fremdrift, er godkendt i Italien (E3) i henhold til regulativ nr. 110 under godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 110 i den oprindelige form. MODEL B (se punkt 16.2 i dette regulativ) Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjet, hvad angår montering af CNG-system til brug af CNG til fremdrift, er godkendt i Italien (E3) i henhold til regulativ nr. 110 under godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i regulativ 110 i dettes oprindelige form, og at regulativ nr. 83 indeholdt ændringsserie 04.

BILAG 2D MEDDELELSE

BILAG 3 GASFLASKER HØJTRYKSGASFLASKER TIL OPBEVARING I KØRETØJET AF NATURGAS SOM BRÆNDSTOF FOR MOTORKØRETØJER 1. ANVENDELSESOMRÅDE I dette bilag fastlægges mindstekrav til genopfyldelige letvægtsgasflasker Flaskerne er bestemt alene til opbevaring af højtrykskomprimeret naturgas brændstof for de motordrevne køretøjer, hvori flaskerne er bestemt til at monteres. Til flaskerne kan anvendes stål, aluminium eller ikke-metalliske materialer af enhver art og enhver konstruktion eller fremstillingsmetode, som er egnet for de specificerede driftsforhold. Dette bilag omfatter ikke metalforinger eller -flasker af rustfrit stål eller svejste konstruktioner. Flaskerne i dette bilag tilhører klasse 0 som beskrevet i punkt 2 i dette regulativ og omfatter følgende: CNG-1 Metal CNG-2 Metalforing forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (spiralviklet) CNG-3 Metalforing forstærket med harpiksimprægnerede endeløse fibre (fuldstændig omviklet) CNG-4 Harpiksimprægnerede endeløse fibre med ikke-metallisk foring (helkomposit). De driftsbetingelser, som flaskerne underkastes, er beskrevet i punkt 4. Dette bilag er baseret på et arbejdstryk, som efter indtræden af ligevægt ved 15 °C er 20 MPa for naturgasbrændstof, og et maksimalt påfyldningstryk på 26 MPa. Systemer med andet arbejdstryk kan anvendes, når trykket korrigeres med den (det) pågældende faktor (forhold). F.eks. skal arbejdstrykket i et system for 25 MPa ganges med en faktor 1,25. Flaskens levetid fastlægges af fabrikanten og kan afhænge af anvendelsen. Fastlæggelsen af driftslevetiden bygger på 1 000 påfyldninger årligt og et samlet antal påfyldninger på mindst 15 000. Den maksimale driftslevetid er 20 år. For metalflasker og metalforede flasker er flaskens levetid baseret på væksthastigheden af udmattelsesrevner. Hver flaske eller foring kræves inspiceret med ultralyd eller tilsvarende for at sikre fravær af defekter, som overstiger den tilladte maksimale størrelse. Denne metode giver mulighed for at optimere konstruktions- og fremstillingsmetoder til letvægtsflasker til naturgasdrevne køretøjer. For helkompositflasker med ikke-metalliske, ikke belastningsbærende foringer godtgøres deres »sikre levetid« gennem hensigtsmæssige konstruktionsmetoder, afprøvning af konstruktionens egnethed og produktionskontrol. 2. HENVISNINGER Følgende standarder indeholder bestemmelser, som gennem henvisninger i teksten indgår som bestemmelser i dette bilag (indtil tilsvarende ECE-forskrifter foreligger). ASTM-standarder (1) ASTM B117-90 Test method of Salt Spray (Fog) Testing ASTM B154-92 Mercurous Nitrate Test for Copper and Copper Alloys ASTM D522-92 Mandrel Bend Test of attached Organic Coatings ASTM D1308-87 Effect of Household Chemicals on Clear and Pigmented Organic Finishes ASTM D2344-84 Test Method for Apparent interlaminar Shear Strength of Parallel Fibre Composites by Short Beam Method ASTM D2794-92 Test Method for Resistance of Organic Coatings to the Effects of Rapid Deformation (Impact) ASTM D3170-87 Chipping Resistance of Coatings ASTM D3418-83 Test Method for Transition Temperatures Polymers by Thermal Analysis ASTM E647-93 Standard Test, Method for Measurement of Fatigue Crack Growth Rates ASTM E813-89 Test Method for JIC, a Measure of Fracture Toughness ASTM G53-93 Standard Practice for Operating Light and Water — Exposure Apparatus (Fluorescent UV-Condensation Type) for Exposure of non-metallic materials BSI-standarder (2) BS 5045 Part 1 (1982) Transportable Gas Containers — Specification for Seamless Steel Gas Containers Above 0,5 litre Water Capacity BS 7448-91 Fracture Mechanics Toughness Tests Part I — Method for Determination of KIC, Critical COD and Critical J Values of BS PD 6493-1991. Guidance an Methods for Assessing the A Acceptability of Flaws in Fusion Welded Structures; Metallic Materials ISO-standarder (3) ISO 148-1983 Steel — Charpy Impact Test (v-notch) ISO 306-1987 Plastics — Thermoplastic Materials — Determination of Vicat Softening Temperature ISO 527 Pt 1-93 Plastics — Determination of Tensile Properties — Part I: General principles; ISO 642-79 Steel-Hardenability Test by End Quenching (Jominy Test) ISO 2808-91 Paints and Varnishes — Determination of film Thickness ISO 3628-78 Glass Reinforced Materials — Determination of Tensile Properties ISO 4624-78 Plastics and Varnishes — Pull-off Test for adhesion ISO 6982-84 Metallic Materials — Tensile Testing ISO 6506-1981 Metallic Materials — Hardness test — Brinell Test ISO 6508-1986 Metallic Materials — Hardness Tests — Rockwell Test (Scales, ABCDEFGHK) ISO 7225 Precautionary Labels for Gas Cylinders ISO/DIS 7866-1992 Refillable Transportable Seamless Aluminium Alloy Cylinders for Worldwide Usage Design, Manufacture and Acceptance ISO 9001:1994 Quality Assurance in Design/Development. Production, Installation and Servicing ISO 9002:1994 Quality Assurance in Production and Installation ISO/DIS 12737 Metallic Materials — Determination of the Plane-Strain Fracture Toughness ISO/IEC Guide 25-1990 General requirements for the Technical Competence of Testing Laboratories ISO/IEC Guide 48-1986 Guidelines for Third Party Assessment and Registration of Supplies Quality System ISO/DIS 9809 Transportable Seamless Steel Gas Cylinders Design, Construction and Testing — Part I: Quenched and Tempered Steel Cylinders with Tensile Strength < 1 100 MPa NACE-standarder (4) NACE TM0177-90 Laboratory Testing of Metals for Resistance to Sulphide Stress Cracking in H2S Environments. 3. DEFINITIONER I dette bilag forstås ved: 3.1. (ikke anvendt) 3.2. Selvkrympning: En metode til trykpåføring, som anvendes ved produktion af kompositflasker med en metalforing, som belastes ud over sin flydegrænse, således at der opstår blivende plastisk deformation, som medfører, at foringen har kompressionsspændinger og fibrene trækspændinger ved et indvendigt tryk på nul. 3.3. Selvkrympningstryk: Det tryk i den beviklede flaske, hvor den nødvendige spændingsfordeling mellem foring og bevikling opnås. 3.4. Batch kompositflasker: En gruppe flasker, som er produceret fortløbende af egnede foringer af samme størrelse, konstruktion, foreskrevne konstruktionsmaterialer og fremstillingsproces. 3.5. Batch metalflasker og -foringer: En gruppe metalflasker eller foringer, som er produceret fortløbende og med anvendelse af samme nominelle diameter, vægtykkelse, konstruktion, foreskrevet konstruktionsmateriale, fremstillingsproces, fremstillingsudstyr og varmebehandling samt varmebehandlingens tidsforløb, temperatur og atmosfære. 3.6. Batch ikke-metalliske foringer: En gruppe ikke-metalliske foringer, som er produceret fortløbende med anvendelse af samme nominelle diameter, vægtykkelse, konstruktion, foreskrevet konstruktionsmateriale og fremstillingsproces. 3.7. Grænser for batchstørrelse: Den største tilladte batchstørrelse er 200 færdige flasker eller foringer (heri ikke medregnet flasker eller foringer til destruktive prøver), dog indtil et antal svarende til ét fortløbende produktionsskift. 3.8. Kompositflaske: En flaske fremstillet af harpiksimprægnerede endeløse fibre viklet omkring en metallisk eller ikke-metallisk foring. Kompositflasker med ikke-metalliske foringer benævnes helkompositflasker. 3.9. Vikling med kontrolleret spænding: En proces, som anvendes ved fremstilling af spiralviklede kompositflasker med metalforing, og ved hvilken beviklingen udføres med forstærkningsfibre under ret høj spænding, hvorved man opnår, at der ved et indvendigt tryk på nul er en trykspænding i foringen og en trækspænding i beviklingen. 3.10. Påfyldningstryk: Gastrykket i flasken umiddelbart efter påfyldning. 3.11. Færdige flasker: Flasker, som er klar til brug, er typiske for en normal produktion og er komplette med identifikationsmærkning og udvendig belægning, herunder integreret isolering som foreskrevet af fabrikanten, men uden ikke-integreret isolering eller beskyttelse. 3.12. Helvikling: En bevikling, hvor fiberforstærkningen både løber i flaskens periferiretning og aksiale retning. 3.13. Gastemperatur: Temperaturen af gassen i en flaske. 3.14. Spiralvikling: En bevikling, hvor fiberforstærkningen hovedsagelig er lagt rundtgående omkring foringens cylindriske del, således at fibrene ikke bærer nogen væsentlig belastning i flaskens længderetning. 3.15. Foring: En beholder, som anvendes som gastæt inderbeholder, og som er forsynet med bevikling af forstærkende fibre, som giver den nødvendige styrke. I denne standard beskrives to typer foringer: Metalliske foringer, som er bestemt til at dele belastningen med forstærkningen, og ikke-metalliske foringer, som ikke bærer nogen del af belastningen. 3.16. Fabrikant: Den person eller organisation, som er ansvarlig for konstruktion, produktion og afprøvning af flaskerne. 3.17. Maksimalt udviklet tryk: det ligevægtstryk, som opstår, når gastemperaturen i en flaske, som er pumpet op til arbejdstryk, øges til den maksimale tilladelige driftstemperatur. 3.18. Bevikling: Det forstærkningssystem af fibre og harpiks, som er lagt omkring foringen. 3.19. Forspænding: Den proces, hvorved der påføres selvkrympning eller bevikles med kontrolleret spænding. 3.20. Driftslevetid: Den levetid i år, hvorunder flaskerne kan anvendes sikkert ved standarddriftsbetingelserne. 3.21. Ligevægtstryk: Gassens tryk efter at en given ligevægtstemperatur er nået. 3.22. Ligevægtstemperatur: Den ensartede temperatur, som gassen antager, når enhver temperaturændring forårsaget af påfyldningen har spredt sig. 3.23. Prøvningstryk: Det tryk, ved hvilket flasken afprøves hydrostatisk. 3.24. Arbejdstryk: Et ligevægtstryk på 20 MPa ved en ensartet temperatur på 15 °C. 4. DRIFTSBETINGELSER 4.1. Generelt 4.1.1. Standarddriftsbetingelser De standarddriftsbetingelser, som foreskrives i dette afsnit, gives som grundlag for konstruktion, produktion, inspektion, afprøvning og godkendelse af flasker, som er bestemt til fast montering på køretøjet og skal anvendes til opbevaring af naturgas ved omgivende temperatur med henblik på anvendelse som brændstof til køretøjet. 4.1.2. Flaskernes anvendelse Det er også hensigten med de foreskrevne driftsbetingelser, at de skal give oplysninger om sikker anvendelse af flasker fremstillet efter dette regulativ til: a) fabrikanter af flasker b) indehavere af flasker c) konstruktører eller kontrahenter, som er ansvarlige for montering af flasker d) konstruktører eller ejere af udstyr, som anvendes til påfyldning af køretøjers flasker e) leverandører af naturgas og f) de administrative myndigheder, under hvem anvendelse af flaskerne sorterer. 4.1.3. Driftslevetid Den driftslevetid, i hvilken flaskerne kan anvendes sikkert, skal angives af flaskens konstruktør med den forudsætning, at den anvendes ved de her foreskrevne driftsbetingelser. Den maksimale driftslevetid er 20 år. Regelmæssig fornyelse af godkendelsen Flaskefabrikanten skal give anbefalinger for regelmæssig fornyelse af godkendelsen af flasken i løbet af dennes levetid gennem visuel inspektion eller afprøvning, baseret på, at den anvendes ved de her foreskrevne driftsbetingelser. Hver flaske inspiceres visuelt mindst hver 48. måned efter dens ibrugtagning på køretøjet (køretøjets indregistrering) samt ved eventuel genmontering, idet inspektionen omfatter udvendig beskadigelse og ældning, også under fastspændingsbåndene. Visuel inspektion skal udføres efter fabrikantens forskrifter af et kompetent organ, som er godkendt eller anerkendt af den forskriftsudstedende myndighed. Flasker, som mangler mærkat med påbudte oplysninger, eller på hvilke de påbudte oplysninger på mærkaten på nogen måde er ulæselige, skal tages ud af drift. Hvis flasken kan identificeres med sikkerhed ved hjælp af fabrikantangivelsen og fabrikationsnummeret, kan en erstatningsmærkat påsættes, hvorefter flasken kan forblive i drift. 4.1.4.1. Flasker, som har været udsat for kollision Flasker, som har været udsat for trafiksammenstød, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ, medmindre andet bestemmes af den kompetente myndighed. Flasker, som ikke er blevet beskadiget ved stød hidrørende fra sammenstødet, kan tages i drift på ny; ellers skal flasken returneres til fabrikanten til vurdering. 4.1.4.2. Flasker, som har været udsat for brand Flasker, som har været under indvirkning af brand, skal geninspiceres af et af fabrikanten godkendt organ eller kasseres og tages ud af drift. 4.2. Maksimale tryk Flasketrykket skal begrænses til følgende: a) et tryk, som ved ligevægt indstiller sig på 20 MPa ved en ligevægtstemperatur på 15 °C b) 26 MPa umiddelbart efter påfyldning, uanset temperaturen. 4.3. Maksimalt antal påfyldninger Flaskerne er konstrueret til at blive fyldt op til et ligevægtstryk på 20 MPa ved en ligevægtsgastemperatur på 15 °C indtil 1 000 gange pr. års driftstid; 4.4. Temperaturområde 4.4.1. Ligevægtstemperatur Ligevægtstemperaturen af gassen i en flaske kan være mellem minimumværdien –40 °C og maksimumværdien 65 °C. 4.4.2. Flasketemperatur Temperaturen af flaskens gods kan variere fra –40 °C til +82 °C Temperaturer over +65 °C kan være tilstrækkeligt lokale eller tilstrækkeligt kortvarige til, at temperaturen af gassen i flasken aldrig overstiger +65 °C, undtagen under de i punkt 4.4.3 angivne forhold. 4.4.3. Overgangstemperaturer Under påfyldning og tømning af flasken kan den udviklede gastemperatur variere ud over grænserne i punkt 4.4.1. 4.5. Gassens sammensætning Methanol og/eller glycol må ikke med forsæt tilsættes naturgassen. Flasken skal være konstrueret således, at den tåler at blive påfyldt naturgas, som opfylder en af følgende tre betingelser: a) SAE J1616 b) Tør gas Vanddampindholdet er normalt begrænset til 32 mg/m3, eller et trykdugpunkt på –9 °C ved 20 MPa. For tør gas er der ingen grænser for indholdet af komponenter, bortset fra: — Hydrogensulfid og andre opløselige sulfider: … 23 mg/m3 — Oxygen: … 1 % v/v Hydrogenindholdet er begrænset til 2 % v/v, når flaskerne er fremstillet af stål med en trækbrudstyrke på over 950 MPa; c) Våd gas Gas med et vandindhold større end b) opfylder normalt følgende grænser for indhold af komponenter: — Hydrogensulfid og andre opløselige sulfider: … 23 mg/m3 — Oxygen: … 1 % v/v — Carbondioxid: … 4 % v/v — Hydrogen: … 0,1 % v/v Under forhold svarende til våd gas er det nødvendigt med et indhold af kompressorolie på mindst 1 mg olie pr. kg gas for at beskytte metalflasker og -foringer. 4.6. Udvendige overflader Flasker er ikke konstrueret til varig eksponering for mekanisk og kemisk påvirkning, f.eks. lækage fra last, som medføres af køretøjet, eller svær slidskade som følge af vejforholdene, og skal opfylde anerkendte standarder for monteringen. Flaskernes udvendige overflade kan dog utilsigtet blive udsat for: a) vand, enten ved tilbagevendende nedsænkning eller ved vejsprøjt b) salt, enten som følge af kørsel i kystegne eller brug af vejsalt c) sollysets ultraviolette stråling d) stenslag e) opløsningsmidler, syrer og baser, kunstgødning og f) automobilvæsker som benzin, hydraulisk væske, glycol og olie. 4.7. Gasgennemsivning eller -utæthed Flasker kan være anbragt i lukkede rum i længere perioder. Gennemsivning af gas gennem flaskens væg eller udsivning mellem endetilslutninger og foring skal være taget i betragtning i konstruktionen. 5. GODKENDELSE AF KONSTRUKTION 5.1. Generelt Følgende oplysninger skal af flaskens konstruktør indgives sammen med ansøgningen om godkendelse til den kompetente myndighed: a) erklæring vedrørende driftsforhold (punkt 5.2) b) konstruktionsdata (punkt 5.3) c) produktionsdata (punkt 5.4) d) kvalitetsstyringssystem (punkt 5.5) e) brudpræstationer og defektstørrelse med henblik på ikke-destruktiv afprøvning (punkt 5.6) f) datablad (punkt 5.7) g) supplerende data (punkt 5.8). For flasker konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 kræves hverken den i punkt 5.3.2 omhandlede spændingsanalyse eller de i punkt 5.6 omhandlede oplysninger. 5.2. Erklæring vedrørende driftsforhold Formålet med denne erklæring er at vejlede både brugere og montører af flasker samt den godkendende myndighed eller dennes bemyndigede repræsentant. Erklæringen vedrørende driftsforhold skal omfatte følgende: a) en erklæring om, at flaskens konstruktion er egnet til anvendelse under de i punkt 4 angivne driftsbetingelser i hele sin driftslevetid b) angivelse af driftslevetiden c) mindstekrav til afprøvning og/eller inspektion i løbet af driftsperioden d) nødvendige trykbegrænseranordninger og/eller isolering e) de understøttelsesmetoder, beskyttelseslag osv., som er nødvendige, men ikke medfølger f) beskrivelse af flaskens konstruktion g) eventuelle andre oplysninger, som er nødvendige af hensyn til sikker brug og inspektion af flasken. 5.3. Konstruktionsdata 5.3.1. Tegninger: Tegninger skal være forsynet med mindst følgende angivelser: a) titel, henvisningsnummer, udstedelsesdato samt ændringsnumre med udstedelsesdato, hvis relevant b) henvisning til dette regulativ og til flasketypen c) alle mål, komplet med tolerancer samt enkeltheder vedrørende formen af endelukninger med mindstetykkelser samt åbninger d) masseangivelse, komplet med tolerance, for flaskerne e) materialespecifikationer, komplet med mindstekrav til mekaniske og kemiske egenskaber eller toleranceangivelser, og, for metalflasker og metalforinger, det foreskrevne hårdhedsområde f) andre data som trykområde for selvkrympning, mindste prøvningstryk, enkeltheder vedrørende brandsikringssystem og udvendig beskyttende belægning. 5.3.2. Rapport om spændingsanalyse Der leveres en finitelement-spændingsanalyse eller anden spændingsanalyse. Der leveres en tabel med sammendrag af de beregnede spændinger i rapporten. 5.3.3. Materialeprøvningsdata Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse af egenskaber og tolerancer for de til konstruktionen anvendte materialer. Endvidere prøvningsdata, som karakteriserer de mekaniske egenskaber og materialernes egnethed til anvendelse under de i punkt 4 angivne betingelser. 5.3.4. Prøvningsdata vedrørende konstruktionens egnethed Flaskens materialer, konstruktion, produktion og afprøvning skal godtgøres at være tilfredsstillende til den påtænkte anvendelse, når de prøvningskrav, som stilles for den givne flaskekonstruktion, er opfyldt ved afprøvning i overensstemmelse med de pågældende prøvningsmetoder, som er beskrevet i dette bilags tillæg A. De forelagte afprøvningsdata skal desuden dokumentere dimensioner, vægtykkelse og vægt af hver af de afprøvede flasker. 5.3.5. Brandsikring Arrangementet af de trykbegrænseranordninger, som beskytter flasken mod pludseligt brud, når den eksponeres for de i punkt A.15 angivne brandbetingelser, skal angives. De forelagte afprøvningsdata skal dokumentere effektiviteten af det foreskrevne brandsikringssystem. 5.3.6. Støttebeslag til flasker Der skal gives beskrivelse af flaskens monteringsbeslag eller kravene til disse i overensstemmelse med punkt 6.11. 5.4. Produktionsoplysninger Der skal gives en detaljeret beskrivelse af produktionsprocesser, ikke-destruktiv prøvning, produktionstests og batchprøvning; tolerancer for alle produktionsprocesser såsom varmebehandling, endeformgivning, harpiksblandingsforhold, fiberviklespænding og -hastighed, hærdetider og -temperaturer samt selvkrympningsprocedurer skal angives; overfladefinish, gevind, acceptkriterier for ultralydsscanning (eller tilsvarende) og maksimale batchstørrelser for batchprøvning skal ligeledes angives. 5.5. (ikke anvendt) 5.6. Brudegenskaber og defektstørrelse ved ikke destruktiv prøvning 5.6.1. Brudegenskaber Fabrikanten skal godtgøre konstruktionens utæthed-før-brud-egenskaber som beskrevet i punkt 6.7. 5.6.2. Defektstørrelse til brug ved ikke-destruktiv prøvning Med den i punkt 6.15.2 beskrevne metode fastlægger fabrikanten den maksimale størrelse af en defekt til brug ved ikke-destruktiv afprøvning, som forhindrer svigt af flasken inden for dennes driftslevetid som følge af materialetræthed eller svigt af flasken ved brud. 5.7. Datablad For hver flaskekonstruktion forelægges et datablad med en sammenfatning af de dokumenter, som indeholder de i punkt 5.1 foreskrevne oplysninger. For hvert dokument angives titel, henvisningsnummer, ændringsnummer og dato på originalversion og ændringsversioner. Alle dokumenter skal være underskrevet eller påført udstederens initialer; databladet skal være forsynet med nummer og eventuelt ændringsnummer, som gør det muligt at fastlægge flaskens konstruktion, og skal være underskrevet af den tekniker, som er ansvarlig for konstruktionen. På databladet skal være afsat plads til et stempel, som angiver konstruktionens registrering. 5.8. Supplerende oplysninger Supplerende oplysninger, som kan støtte ansøgningen, således praktiske erfaringer med de materialer, der påtænkes anvendt, eller brug af en bestemt flaskekonstruktion under andre driftsbetingelser, skal gives hvis relevant. 5.9. Godkendelse og attestering 5.9.1. Inspektion og prøvning Overensstemmelsesprøvning skal finde sted i overensstemmelse med forskrifterne i afsnit 9 i dette regulativ. For at sikre, at flasken opfylder forskrifterne i dette internationale regulativ, skal den underkastes inspektion, som skal udføres efter punkt 6.13 og 6.14 af den kompetente myndighed. 5.9.2. Prøvningscertifikat Såfremt resultaterne af afprøvningen af prototypen efter punkt 6.13 er tilfredsstillende, udsteder den kompetente myndighed et prøvningscertifikat. Et eksempel på et prøvningscertifikat er givet i tillæg D til dette bilag. 5.9.3. Batchgodkendelsescertifikat Den kompetente myndighed udsteder et godkendelsescertifikat som gengivet i tillæg D til dette bilag. 6. FORSKRIFTER, SOM FINDER ANVENDELSE PÅ ALLE FLASKETYPER 6.1. Generelt Følgende forskrifter finder generel anvendelse på de i punkt 7 til 10 angivne flasketyper. Flaskernes konstruktion skal dække alle de relevante aspekter, som er nødvendige for at sikre, at hver flaske af den pågældende konstruktion er egnet til sit formål gennem hele den foreskrevne driftslevetid. Type CNG-1 stålflasker, som er konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809 og opfylder alle krav deri, behøver kun opfylde forskrifterne i punkt 6.3.2.4 og 6.9 til 6.13. 6.2. Konstruktion I dette regulativ angives ikke konstruktionsvejledning, tilladelige spændinger eller deformationer, men konstruktionens egnethed kræves godtgjort ved passende beregninger og påvist ved, at flaskerne konsekvent holder de i dette regulativ foreskrevne materiale-, konstruktionsegnetheds-, produktions- og batchprøver. Alle konstruktioner skal i tilfælde af svigt udvise »utæthed-før-brud« (leakage before break) ved den nedbrydning af de trykbærende dele, som kan finde sted under normal drift. Indtræder der utæthed af metalflasker eller metalforinger, må dette alene skyldes vækst af en udmattelsesrevne. 6.3. Materialer 6.3.1. De anvendte materialer skal være egnede til de driftsforhold, som foreskrives i punkt 4. Konstruktionen må ikke indebære, at indbyrdes uforenelige materialer er i berøring med hinanden. Egnethedsprøvninger for de i konstruktionen indgående materialer er sammenfattet i tabel 6.1. Stål 6.3.2.1. Sammensætning Stål skal være aluminium- og/eller siliciumberoliget og overvejende finkornet. For alle stålarter skal den kemiske sammensætning være deklareret og fastlagt ved mindst følgende: a) kulstof-, mangan-, aluminium- og siliciumindhold i alle tilfælde b) indhold af nikkel, chrom, molybdæn, bor og vanadium samt andre legeringsstoffer, som er tilsat med forsæt. Følgende grænser må ikke overskrides i støbningsanalysen: Trækbrudstyrke < 950 Mpa ≥ 950 MPa Svovl 0,020 % 0,010 % Fosfor 0,020 % 0,020 % Svovl og fosfor 0,030 % 0,025 % Anvendes kulstof-borstål, skal der udføres en hærdelighedsprøve efter ISO 642 på første og sidste blok eller valseemne fra hver charge stål. Hårdheden, målt i et punkt 7,9 mm fra den bratkølede ende, skal være 33-53 HRC eller 327-560 HV og skal være certificeret af råvarefabrikanten. 6.3.2.2. Trækstyrkeegenskaber De mekaniske egenskaber af stålet i den færdige flaske eller foring bestemmes i overensstemmelse med afsnit A.1 (tillæg A). Stålets brudforlængelse skal være mindst 14 %. 6.3.2.3. Slagbestandighedsegenskaber Slagstyrkeegenskaberne af stålet i den færdige flaske eller foring bestemmes efter afsnit A.2 (tillæg A). Slagstyrken må ikke være mindre end angivet i tabel 6.2 i dette bilag. 6.3.2.4. Bestandighed mod sulfidspændingsrevnedannelse Er den øvre grænse for den specificerede hårdhed af stålet over 950 MPa, skal stålet fra den færdige flaske afprøves for bestandighed mod sulfidespændingsrevnedannelse efter dette bilags tillæg A, afsnit A.3, og opfylde de deri angivne forskrifter. Aluminium 6.3.3.1. Sammensætning Aluminiumlegeringer beskrives i overensstemmelse med den af Aluminium Association anvendte praksis for et givet legeringssystem. Urenhedsgrænserne for bly og bismuth må ikke være over 0,003 % i nogen aluminiumlegering. 6.3.3.2. Korrosionsprøvning Aluminiumlegeringer skal opfylde forskrifterne for korrosionsprøvninger udført efter afsnit A.4 (tillæg A). 6.3.3.3. Revnedannelse ved vedvarende belastning Aluminiumlegeringer skal opfylde forskrifterne for prøvninger for revnedannelse ved vedvarende belastning udført i overensstemmelse med afsnit A.5 (tillæg A). 6.3.3.4. Trækstyrkeegenskaber De mekaniske egenskaber af aluminiumlegeringen i den færdige flaske eller foring bestemmes i overensstemmelse med afsnit A.l (tillæg A). Brudforlængelsen for aluminium skal være mindst 12 %. Harpikser 6.3.4.1. Generelt Til imprægnering kan anvendes termohærdende eller termoplastiske harpikser. Som eksempel på egnede grundmasser kan nævnes termohærdende plastarter som epoxy, modificeret epoxy, polyester og vinylester samt termoplastiske materialer som polyethylen og polyamid. 6.3.4.2. Forskydningsbrudstyrke Harpiksmaterialer skal afprøves efter afsnit A.26 (tillæg A) og opfylde de deri angivne forskrifter. 6.3.4.3. Glasovergangstemperatur Glasovergangstemperaturen for harpiksmaterialet bestemmes efter ASTM D3418. 6.3.5. Fibre Eventuel forstærkning af konstruktionen skal ske ved hjælp af glasfiber, aromatisk polyamidfiber eller kulfiber. Anvendes kulfiberforstærkning, skal der i konstruktionen være truffet foranstaltninger til forebyggelse af galvanisk tæring af flaskens metalkomponenter. Fabrikanten skal opbevare de offentliggjorte specifikationer for kompositmaterialer, materialefabrikantens anvisninger for opbevaring, opbevaringsbetingelser og holdbarhed samt materialefabrikantens certificering af, at hvert parti er i overensstemmelse med ovennævnte forskrifter i specifikationen. Fiberfabrikanten skal certificere, at fibermaterialets egenskaber opfylder fabrikantens forskrifter for produktet. 6.3.6. Plastforinger Trækflydespænding og brudforlængelse bestemmes efter afsnit A.22 (tillæg A). Prøvningen skal godtgøre, at plastforingsmaterialets sejhedsegenskaber ved –50 °C eller derunder opfylder fabrikantens forskrifter. Polymermaterialet skal være foreneligt med de driftsbetingelser, som foreskrives i afsnit 4 i dette bilag. Ved anvendelse af metoden i afsnit A.23 (tillæg A) skal blødgøringstemperaturen være mindst 90 °C og smeltetemperaturen mindst 100 °C. 6.4. Prøvningstryk I produktionen skal benyttes et mindste prøvningstryk på 30 Mpa. 6.5. Sprængtryk og fiberspændingsindeks Det mindste faktiske sprængtryk må ikke for nogen flasketype være mindre end angivet i tabel 6.3 i dette bilag. For konstruktioner af type CNG-2, CNG-3 og CNG-4 skal kompositbeviklingen være konstrueret således, at den giver høj driftssikkerhed ved konstant belastning og cyklisk belastning. Denne driftssikkerhed skal være opnået ved, at kompositforstærkningens spændingsindeks mindst er lig værdierne i tabel 6.3 i dette bilag. Ved spændingsindekset forstås det foreskrevne mindste sprængtryk divideret med spændingen i fiberen ved arbejdstryk. Ved sprængindekset forstås flaskens faktiske sprængtryk divideret med arbejdstrykket. For konstruktioner af type CNG-4 er spændingsindekset lig sprængindekset. For konstruktioner af type CNG-2 og CNG-3 (metalforet, fuldstændig omviklet komposit) omfatter beregningen af spæindingsindekset: a) en beregningsmetode, som kan håndtere ikke-lineære materialer (specialprogrammel eller programmel til finitelement-analyse) b) for lineære materialer skal den elastisk-plastiske spændings-deformationskurve skal være kendt og en korrekt model opstillet c) der skal være opstillet en korrekt model for kompositmaterialernes mekaniske egenskaber d) beregningerne skal ske ved: selvkrympning, trykløs tilstand efter selvkrympning, arbejdstryk og mindste sprængtryk e) i beregningerne skal være taget hensyn til forspændinger som følge af viklingens spænding f) det tilladelige mindste sprængtryk skal vælges således, at den beregnede spænding ved mindste tilladelige sprængtryk divideret med den beregnede spænding ved arbejdstryk opfylder forskrifterne for spændingsindeks for den anvendte fiber g) ved analyse af flasker med blandet forstærkning (to eller flere forskellige typer fibre) skal de forskellige fibres belastningsandel tages i betragtning, baseret på fibrenes respektive elasticitetsmoduler. Forskrifterne for spændingsindeks for hver fibertype skal være i overensstemmelse med værdierne i tabel 6.3 i dette bilag. Efterprøvning af spændingsindekser kan endvidere foretages ved hjælp af tøjningsmålere. En acceptabel metode er beskrevet i det orienterende tillæg E til dette bilag. 6.6. Spændingsanalyse Der skal foretages en spændingsanalyse, som begrunder de konstruktivt bestemte mindste vægtykkelser. Denne skal omfatte spændingerne i foringer og fibre i kompositkonstruktioner. 6.7. Vurdering af utæthed-før-brud-egenskaber Flasker af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 skal udvise utæthed-før-brud-egenskaber. Utæthed-før-brud-prøvning udføres i henhold til afsnit A.6 (tillæg A). For flaskekonstruktioner med en udmatningslevetid på over 45 000 påfyldninger ved afprøvning efter afsnit A.13 (tillæg A) kræves utæthed-før-brud-egenskaber ikke godtgjort. I tillæg F til dette bilag er til orientering angivet to metoder til utæthed-før-brud-vurdering. 6.8. Inspektion og prøvning Produktionskontrollen skal angive program og fremgangsmåde for: a) inspektion, prøvning og godkendelseskriterier for produktionen og b) for enheder i drift, periodisk inspektion, prøvning og godkendelseskriterier. Intervallet for visuel reinspektion af de udvendige flaskeoverflader skal være i overensstemmelser med punkt 4.1.4 i dette bilag, medmindre andet fastsættes af den kompetente myndighed. Fabrikanten fastlægger kassationskriterier ved visuel geninspektion på grundlag af resultaterne af de cykliske trykpåfyldninger udført på flasker med defekter. Vejledning i fabrikantens forskrifter for håndtering, brug og inspektion findes i tillæg G til dette bilag. 6.9. Brandsikring Alle flasker skal være beskyttet mod brand med trykbegrænseranordninger. Flasken, dens materialer, trykbegrænseranordninger og eventuelt supplerende isolerings- eller beskyttelsesmateriale skal som helhed være konstrueret således, at de yder tilstrækkelig sikkerhed under brand i den i afsnit A.15 (tillæg A) beskrevne prøve. Trykbegrænseranordninger afprøves i overensstemmelse med afsnit A.24 (tillæg A). 6.10. Åbninger 6.10.1. Generelt Åbningen må kun være placeret i flaskens hoved. Åbningens centerlinie skal falde sammen med flaskens længdeakse. Gevindet skal være veludført og jævnt uden overfladefejl og have den korrekte størrelse. 6.11. Støttebeslag til flasker Fabrikanten skal angive, på hvilken måde flaskerne skal understøttes ved montering i køretøjet. Fabrikanten skal endvidere give forskrifter for montering af understøttelsen, herunder den fastspændingskraft og det tilspændingsmoment, som kræves til at fastholde flasken tilstrækkeligt uden at forårsage uacceptabel spænding i flasken eller beskadigelse af flaskens overflade. 6.12. Beskyttelse mod ydre miljø Flaskernes yderside skal opfylde forskrifterne svarende til det i punkt A.14 (tillæg A) beskrevne miljø. Udvendig beskyttelse kan være tilvejebragt på enhver af følgende måder: a) en overfladebehandling, som giver tilstrækkelig beskyttelse (f.eks. påsprøjtet metal på aluminium, anodisering) eller b) brug af hensigtsmæssigt materiale til fibre og grundmateriale (f.eks. kulfiber i harpiks) eller c) en beskyttende overfladebelægning (f.eks. organisk belægning, lak), som opfylder forskrifterne i afsnit A.9 (tillæg A). En flaske må ikke være påført belægninger, som forringer flaskens mekaniske egenskaber. Belægningen skal være udført således, at den letter efterfølgende inspektion under driften, og fabrikanten skal give vejledning for behandling af overfladelaget under en sådan inspektion, således at det sikres, at flasken fortsat er intakt. Fabrikanternes opmærksomhed henledes på, at en miljøegnethedsprøvning for overfladebelægningssystemer findes i det orienterende tillæg H til dette bilag. 6.13. Egnethedsprøvning af konstruktionen For hver flasketype skal det godtgøres, at materiale, konstruktion, produktion og afprøvning er hensigtsmæssig til den påtænkte anvendelse gennem opfyldelse af de pågældende forskrifter i materialeegnethedsprøvningerne, som er sammenfattet i tabel 6.1 i dette bilag og flaskeegnethedsprøvningerne i tabel 6.4 i dette bilag, idet alle prøver udføres i overensstemmelse med de pågældende prøvningsmetoder som beskrevet i tillæg A til dette bilag. Den kompetente myndighed udvælger prøveeksemplarer af flasker eller foringer og overværer prøvningen. Afprøves flere flasker eller foringer end foreskrevet i dette bilag, skal resultaterne angives. 6.14. Batchprøvning De batchprøver, som foreskrives i dette bilag for hver flasketype, udføres på flasker eller foringer, som udtages af hver produktionsbatch færdige flasker eller foringer. Også varmebehandlede prøver af godset, som er godtgjort at være repræsentative for færdige flasker eller foringer, kan anvendes. I tabel 6.5 i dette bilag er angivet, hvilke batchprøver, som foreskrives for hver flasketype. 6.15. Produktionskontrol og -prøvning 6.15.1. Generelt Der skal udføres produktionskontrol og -prøvning på alle flasker i en produktionsbatch. Hver flaske undersøges under produktionen og efter færdiggørelse på følgende måde: a) ultralydsscanning (eller anden metode, hvis ækvivalens er godtgjort) af metalflasker og -foringer i henhold til BS 5045, del 1, bilag B, (eller anden metode, hvis ækvivalens er godtgjort), som påviser, at den største tilstedeværende defekt er mindre end den konstruktivt foreskrevne størrelse b) efterprøvning af, at kritiske dimensioner og masse af den færdige flaske og af enhver foring og bevikling er inden for de konstruktivt bestemte tolerancer c) efterprøvning af, at den foreskrevne overfladebehandling er overholdt med særligt henblik på dybtrukne overflader og falsninger eller overlapninger i hals eller bryst af smedede eller rullede endeafdækninger eller åbninger d) efterprøvning af mærkning e) efter endelig varmebehandling hårdhedsprøves metalflasker og -foringer i overensstemmelse med afsnit A.8 (tillæg A), og de således bestemte værdier skal være inden for det område, som foreskrives for konstruktionen f) hydrostatisk overbelastningsprøve i henhold til afsnit A.11 (tillæg A). En sammenfatning af de kritiske forskrifter for produktionskontrol, som skal udføres på hver flaske, er givet i tabel 6.6 i dette bilag. 6.15.2. Maksimal defektstørrelse For konstruktioner af type CNG-1, CNG-2 og CNG-3 bestemmes den maksimale størrelse af en defekt, som er lokaliseret et vilkårligt sted i metalflaske eller -foring og ikke vil vokse til kritisk størrelse inden for den foreskrevne driftslevetid. En defekts kritiske størrelse er grænseværdien af størrelsen af en defekt i hele væggens tykkelse (af flaske eller foring), som tillader den opbevarede gas at slippe ud uden brud på flasken. Som kassationskriterium ved ultralydsscanning eller ækvivalente metoder gælder, at defekten skal være mindre end den maksimale tilladelige defekt. For konstruktioner af type CNG-2 and CNG-3 forudsættes, at der ikke sker beskadigelse af kompositten ved nogen tidsafhængig mekanisme; den tilladelige defektstørrelse ikke destruktiv prøvning fastlægges med en passende metode. To sådanne metoder er beskrevet i det orienterende tillæg F til dette bilag. 6.16. Manglende opfyldelse af prøvningskravene Ved manglende opfyldelse af prøvningskravene kræves gentagelse af prøvningen eller af varmebehandling og prøvning som følger: a) Er der påvist fejl ved prøvens udførelse eller målefejl, gentages prøvningen. Er prøvningsresultatet nu tilfredsstillende, ses der bort fra den første prøvning. b) Er prøvningen udført tilfredsstillende, skal årsagen til svigtet ved prøven fastlægges. Anses svigtet for forårsaget af den påførte varmebehandling, kan fabrikanten lade alle flasker i den pågældende produktionsbatch gennemgå en ekstra varmebehandling. Skyldes svigtet ikke den påførte varmebehandling, skal alle de flasker, som er fundet defekte, afvises eller repareres med en godkendt metode. De ikke-afviste flasker betragtes derefter som en ny produktionsbatch. I begge tilfælde skal afprøvningen af den nye batch gentages. Alle de pågældende prototype- eller batchprøver gentages, som er nødvendige for at godtgøre, at den nye batch kan godkendes. Hvis en eller flere prøver falder blot delvis utilfredsstillende ud, skal alle flasker i batchen kasseres. 6.17. Ændring af konstruktion En konstruktionsændring er enhver sådan ændring i konstruktionsmaterialer eller dimensioner, som ikke kan tilskrives normale produktionstolerancer. Små konstruktionsændringer tillades egnethedsbedømt ved et reduceret prøveprogram. De i tabel 6.7 angivne konstruktionsændringer kræver egnethedsprøvning af konstruktionen som foreskrevet i tabellen. Tabel 6.1 Egnethedsprøvning for materialer Pågældende afsnit i dette bilag Stål Aluminium Harpikser Fibre Plastforinger Trækstyrkeegenskaber 6.3.2.2 6.3.3.4 6.3.5 6.3.6 Bestandighed mod sulfidspændingsrevnedannelse 6.3.2.4 Slagbestandighedsegenskaber 6.3.2.3 Bestandighed mod revnedannelse ved vedvarende belastning 6.3.3.3 Spændingskorrosionsrevnedannelse 6.3.3.2 Forskydningsbrudstyrke 6.3.4.2 Glasovergangstemperatur 6.3.4.3 Blødgørings-/smeltetemperatur 6.3.6 Brudmekanik (5) 6.7 6.7

Tabel 6.2 Acceptable resultater ved slagprøvning Flaskediameter D, mm > 140 ≤ 140 Prøvningsretning tværgående langsgående Bredde af prøveemne, mm 3-5 > 5-7,5 > 7,5-10 3 til 5 Prøvningstemperatur, °C –50 –50 Gennemsnit af 3 prøveemner 30 35 40 60 Slagstyrke, J/cm2 Individuelt prøveemne 24 28 32 48

Tabel 6.3 Minimal tilladelig faktisk brudværdi og spændingsindeks CNG-1 Helmetal CNG-2 Spiralbeviklet CNG-3 Fuldstændig omviklet CNG-4 Helkomposit Sprængtryk [MPa] Spændingsindeks [MPa] Sprængtryk [MPa] Spændingsindeks [MPa] Sprængtryk [MPa] Spændingsindeks [MPa] Sprængtryk [MPa] Helmetal 45 Glas 2.75 50 1) 3.65 70 1) 3.65 73 Aromatisk amid 2.35 47 3.10 60 1) 3.1 62 Kulstof 2.35 47 2.35 47 2.35 47 Blanding 2) 2) 2) Bemærkning 1: Mindste faktiske sprængtryk. Der skal endvidere foretages beregninger efter punkt 6.5 i dette bilag, som godtgør, at forskrifterne for mindste spændingsindeks ligeledes er opfyldt. Bemærkning 2: Spændingsindeks og sprængtryk beregnes efter punkt 6.5 i dette bilag. Tabel 6.4 Egnethedsprøvning for flaskekonstruktioner Henvisning til prøve og bilag Flasketype CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Sprængning X (6) X X X A.13 Omgivende temperatur/cyklisk forløb X (6) X X X A.14 Prøvning i surt miljø X X X A.15 Brand X X X X A.16 Indtrængen X X X X A.17 Tolerance over for defekter X X X A.18 Højtemperaturkrybning X X X A.19 Spændingsbrud X X X A.20 Faldprøvning X X A.21 Gennemsivning X A.24 Utæthed-før-brud X X X X A.25 Vridningsprøvning på gevindstuds X A.27 CNG-påfyldningscyklus X A.6 Vurdering af egenskaber for utæthed-før-brud X X X A.7 Ekstrem temperatur/cyklus X X X X = nødvendig

Tabel 6.5 Batchprøvning Henvisning til prøve og bilag Flasketype CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Sprængning X X X X A.13 Cyklisk forløb ved omgivende temperatur X X X X A.1 Trækstyrke X X (8) X (8) A.2 Slagstyrke (stål) X X (8) X (8) A.9.2 Overfladebelægning (7) X X X X X = nødvendig

Tabel 6.6 Kritiske forskrifter for produktionskontrol Type CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 Inspektionsforskrifter Kritiske mål X X X X Overfladebehandling X X X X Defekter (med ultralyd eller tilsvarende) X X X Hårdhed af metalflasker og -foringer X X X Hydrostatisk belastningsprøve X X X X Tæthedsprøve X Mærkning X X X X X = nødvendig

Tabel 6.7 Konstruktionsændring Type prøvning Konstruktionsændring Hydrostatisk sprængning A.12 Cyklisk ved omgivende temp. A.13 Miljø A.14 Brand A.15 Tolerance over for defekter A.17 Gennemtrængen A.16 Spændingsbrud A.19 Højtemp.krybning A.18 Faldprøvning A.20 Vridningsprøve på studs A.25 Gennemsivning A.21 CNG Cyklisk forløb A.27 Funktion af trykbegrænseranordning A.24 Fiberfabrikant X X X (9) X (10) Metallisk flaske- eller foringsmateriale X X X (9) X X (9) X X (9) Plastforingsmateriale X X X (10) Fibermateriale X X X X X X X X (10) Harpiksmateriale X X X X Diameterændring ≤ 20 % X X Diameterændring > 20 % X X X X (9) X Længdeændring ≤ 50 % X X (11) Længdeændring > 50 % X X X (11) Ændring i arbejdstryk ≤ 20 % @ X X Hvælvingens form X X X (10) Åbningsstørrelse X X Ændring af belægning X Endestudsens konstruktion X (10) Ændring af fremstillingsprocessen X X Trykbegrænseranordning X X X = nødvendig @ = kun når tykkelsen ændres proportionalt med ændring af diameter og/eller tryk. 7. METALFLASKER TYPE CNG-1 7.1. Generelt Konstruktionen skal fastlægge den maksimale tilladelige defekt i et vilkårligt punkt på flasken, som ikke kan vokse til kritisk størrelse inden for den foreskrevne genprøvningsperiode, eller, hvis genprøvning ikke foreskrives, inden for driftslevetiden af en flaske, som arbejder ved arbejdstrykket. Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion skal ske i overensstemmelse med de pågældende procedurer i afsnit A.6 (tillæg A). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor. Flasker, som er konstrueret efter ISO 9809 og opfylder alle kravene deri, behøver kun opfylde materialeprøvningsforskrifterne i punkt 6.3.2.4 ovenfor og forskrifterne for egnethedsprøvning af konstruktionen i punkt 7.5 bortset fra punkt 7.5.2 og 7.5.3 nedenfor. 7.2. Spændingsanalyse Spændingerne i flasken beregnes ved 2 MPa, 20 MPa, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. Til beregningerne skal anvendes egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, som indkalkulerer skallens udbøjning ved fastlæggelse af spændingsfordelingen ved flasken hals, overgangszoner og cylindriske del. 7.3. Krav til forarbejdnings- og produktionskontrol 7.3.1. Generelt På aluminiumflasker må lukning af enderne ikke ske ved en plastisk bearbejdning. Bortset fra flasker, som er konstrueret i overensstemmelse med ISO 9809, skal stålflasker, hvis bund er lukket ved plastisk bearbejdning, underkastes ikke destruktiv prøvning eller tilsvarende. Ved lukning af enden må ikke tilføjes metal. Hver flaske skal før processerne til plastisk bearbejdning af enden kontrolleres for tykkelse og overfladebehandling. Efter plastisk bearbejdning af enden skal flasken varmebehandles til det hårdhedsinterval, som foreskrives for den pågældende konstruktion. Lokal varmebehandling er ikke tilladt. Eventuel bundring, sokkelring eller befæstelse beregnet til konsol skal være udført i et materiale, som er foreneligt med flaskematerialet og skal være fastgjort forsvarligt ved anden metode end svejsning, slaglodning eller blødlodning. 7.3.2. Ikke-destruktiv prøvning Følgende prøver udføres på hver metalflaske: a) hårdhedsprøve efter afsnit A.8 (tillæg A) b) ultralydsscanning af metalflasker og -foringer i henhold til BS 5045, del 1, bilag I, (eller tilsvarende ikke-destruktiv prøvningsmetode, hvis ækvivalens er godtgjort), som sikrer, at den maksimale tilstedeværende defekt er mindre end den størrelse, som foreskrives for konstruktionen og er bestemt i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor. 7.3.3. Hydrostatisk trykprøvning Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A). 7.4. Batchprøvning af flasker Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Af hver batch udtages to flasker på tilfældig måde. Afprøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker. a) Batchmaterialeprøver. Én flaske eller en varmebehandlet del deraf, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver: i) kritiske mål, sammenholdt med konstruktionen ii) en trækprøve, som udføres i overensstemmelse med punkt A.1 (tillæg A) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion iii) for stålflasker, tre slagprøver, som udføres efter afsnit A.2 (tillæg A) og opfylder kravene i punkt 6.3.2.3 ovenfor iv) når beskyttende overfladebelægning indgår i konstruktionen, skal overfladebelægningen afprøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A) Alle flasker, som er repræsenteret ved en batchprøve og ikke opfylder de angivne forskrifter, underkastes procedurerne i punkt 6.16 ovenfor. Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2 (tillæg A), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende fejl fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages. b) Batchsprængprøve. Én flaske underkastes hydrostatisk tryk til sprængning i overensstemmelse med afsnit A.12 (tillæg A). Er sprængtrykket mindre end det beregnede mindste tilladte sprængtryk, følges procedurerne i punkt 6.16 ovenfor. c) Cyklisk trykbelastningsprøve. Færdige flasker trykbelastes cyklisk i overensstemmelse med afsnit A.13 (tillæg A) og med en prøvningsfrekvens, som fastlægges som følger: i) én flaske fra hver batch underkastes et antal cykliske trykpåvirkninger på i alt 1 000 gange den foreskrevne driftslevetid i år, dog mindst 15 000 cykluser ii) den cykliske trykprøvning kan indskrænkes til én flaske fra hver 5 produktionsbatcher, såfremt ingen af de under (i) ovenfor omhandlede cyklisk trykbelastede flasker fra 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af en konstruktionsfamilie (dvs. ensartede materialer og processer) bliver utætte eller sprænges efter færre end 1 500 cykluser gange den foreskrevne levetid i år (dog mindst 22 500 cykluser) iii) såfremt ingen af de under (i) ovenfor omhandlede cyklisk trykbelastede flasker fra 10 på hinanden følgende produktionsbatcher af en konstruktionsfamilie bliver utætte eller sprænges efter færre end 2 000 cykluser gange den foreskrevne levetid i år (dog mindst 30 000 cykluser), kan den cykliske trykprøvning indskrænkes til én flaske ud af hver 10 produktionsbatcher iv) såfremt der er gået længere end 6 måneder siden den sidste produktionsbatch, skal en flaske fra den næste produktionsbatch underkastes cyklisk under (ii) eller (iii) ovenfor kan bibeholdes v) såfremt nogen af de i (ii) eller (iii) ovenfor omhandlede flasker, som er trykbelastet cyklisk med nedsat prøvningsfrekvens, ikke kan gennemføre det foreskrevne antal cykliske trykbelastninger (henholdsvis mindst 22 500 og mindst 30 000 cykluser), skal den under (i) angivne frekvens for cyklisk batchtrykprøvning gentages på mindst 10 produktionsbatcher, før den nedsatte trykprøvningsfrekvens i henhold til (ii) eller (iii) ovenfor kan genindføres vi) såfremt nogen af de under (i), (ii), eller (iii) ovenfor omhandlede flasker ikke holder kravet om en mindste levetid på 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år (dog mindst 15 000 cykluser), skal årsagen til svigtet fastlægges og fejlen rettes efter procedurerne i punkt 6.16. Den cykliske trykbelastning gentages derefter på yderligere tre flasker fra den pågældende produktionsbatch. Såfremt nogen af disse tre yderligere flasker ikke holder kravet om cyklisk trykbelastning på mindst 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år, kasseres batchen. 7.5. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion 7.5.1. Generelt Egnethedsprøvning skal udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Udvælgelse, overværelse og dokumentation af resultater skal være i overensstemmelse med punkt 6.13 ovenfor. 7.5.2. Hydrostatisk tryksprængprøve Tre repræsentative flasker underkastes hydrostatisk tryk, indtil de svigter i overensstemmelse med punkt A.12. (tillæg A til dette bilag). Flaskens brudtryk skal være større end det mindste brudtryk, som er beregnet ved spændingsanalysen for konstruktionen, og skal være mindst 45 Mpa. 7.5.3. Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur To færdige flasker eksponeres for cyklisk trykbelastning i overensstemmelse med afsnit A.13 (tillæg A), indtil de svigter, eller har gennemført mindst 45 000 cykluser. Svigt af flaskerne må ikke indtræde, før de har gennemført 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Flasker, som gennemfører flere end 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år, skal svigte ved utæthed og ikke ved brud. Flasker, som ikke svigter inden for 45 000 cykluser, skal destrueres enten ved fortsættelse af den cykliske belastning til indtræden af svigt eller ved hydrostatisk trykbelastning til indtræden af brud. Antal gennemførte cykluser til indtræden af svigt samt lokaliseringen af stedet, hvor svigtet begynder, skal registreres. 7.5.4. Brandprøve Prøverne gennemføres efter afsnit A.15 (tillæg A) og skal opfylde forskrifterne deri. 7.5.5. Gennemtrængningsprøvning Prøvningen gennemføres efter afsnit A.16 (tillæg A) og skal opfylde forskrifterne deri. 7.5.6. Utæthed-før-brud Flaskekonstruktioner, som ikke gennemfører over 45 000 cykluser ved afprøvning efter punkt 7.5.3 ovenfor, prøves for utæthed-før-brud efter afsnit A.6 og skal opfylde forskrifterne deri. 8. SPIRALVIKLEDE FLASKER AF TYPE CNG-2 8.1. Generelt Ved tryksætning af denne type flaskekonstruktion bliver forskydningerne af kompositbevikling og metal foring lineært overlejret. På grund af forskellene i fremstillingsteknik angives i dette bilag ikke nogen bestemt konstruktionsmetode. Bestemmelse af utæthed-før-brud-funktion sker som fastlagt i afsnit A.6 (tillæg A). Den tilladelige defektstørrelse fastlægges i overensstemmelse med punkt 6.15.2 ovenfor. 8.2. Konstruktionsforskrifter 8.2.1. Metalforing Metalforingens mindste faktiske sprængtryk skal være 26 MPa. 8.2.2. Kompositvikling Fibrenes trækspænding skal opfylde forskrifterne i punkt 6.5 ovenfor. 8.2.3. Spændingsanalyse Spændingerne i kompositten og i foringen efter forspænding beregnes. Som grundlag for disse beregninger anvendes et tryk på nul, 2 MPa, 20 Mpa, prøvningstrykket og det konstruktivt bestemte sprængtryk. Til beregningerne anvendes egnede analyseteknikker baseret på tyndskalsteori, som tager hensyn til foringsmaterialets ikke-lineære egenskaber ved fastlæggelse af spændingsfordelingen ved foringens hals, overgangszoner og cylindriske del. Til konstruktioner, hvor selvkrympning er anvendt til forspænding, beregnes de grænser, inden for hvilke selvkrympningstrykket skal ligge. Til konstruktioner, hvor der anvendes bevikling med kontrolleret spænding til at give forspænding, beregnes den temperatur, hvor den finder sted, den nødvendige spænding i hvert kompositlag og den deraf forårsagede forspænding i foringen. 8.3. Forskrifter for produktionen 8.3.1. Generelt Kompositflasken skal være fremstillet af en foring med endeløs fibervikling. Fiberbeviklingsprocessen skal være styret enten med datamat eller ad mekanisk vej. Fibrene skal påvikles med kontrolleret spænding. Når beviklingen er afsluttet, skal termohærdende harpikser varmhærdes med en forudbestemt, styret tids-temperaturprofil. 8.3.2. Foring Produktionen af metalforingen skal opfylde forskrifterne i punkt 7.3 ovenfor med hensyn til passende type foringskonstruktion. Bevikling Flaskerne skal produceres i en fiberviklemaskine. Under beviklingen skal de vigtige variable være styret inden for nærmere angivne tolerancer og skal være dokumenteret med en beviklingsregistrering. Disse variable kan omfatte, men er ikke begrænset til følgende: a) fibertype, herunder størrelse b) imprægneringsmåde c) viklespænding d) viklehastighed e) antal rovinger f) båndbredde g) harpikstype og -sammensætning h) harpikstemperatur i) foringens temperatur. 8.3.3.1. Hærdning af termohærdende harpikser Anvendes termohærdende harpikser, skal harpiksen hærdes efter pålægning af fiberbeviklingen. Under hærdningen skal hærdningscyklusen (dvs. tids-temperaturforløbet) dokumenteres. Hærdetemperaturen skal være styret og må ikke påvirke foringsmaterialets egenskaber. Den maksimale tilladelige hærdetemperatur for flasker med aluminiumforing er 177 °C. 8.3.4. Selvkrympning Anvendes selvkrympning, skal den finde sted før den hydrostatiske trykprøvning. Selvkrympningen skal ligge inden for de grænser, som er fastlagt i punkt 8.2.3 ovenfor, og fabrikanten skal fastlægge den metode, som skal anvendes til kontrol af, at trykket er passende. 8.4. Forskrifter for produktionskontrol 8.4.1. Ikke-destruktiv prøvning Ikke-destruktiv prøvning udføres efter en anerkendt ISO-standard eller tilsvarende. Følgende prøver udføres på hver metalforing: a) Hårdhedsprøve efter afsnit A.8 (tillæg A) b) Ultralydsscanning i henhold til BS 5045, del 1, bilag 1B, (eller tilsvarende ikke-destruktiv prøvningsmetode, hvis ækvivalens er godtgjort), som sikrer, at den maksimale defektstørrelse ikke er over den størrelse, som foreskrives for konstruktionen. 8.4.2. Hydrostatisk trykprøvning Hver færdig flaske trykprøves hydrostatisk efter punkt A.11 (tillæg A). Fabrikanten fastsætter en passende grænse for den volumetriske ekspansion ved den anvendte trykprøve, men den blivende ekspansion må i intet tilfælde være over 5 % af den samlede volumetriske ekspansion ved trykprøvningen. Flasker, som ikke overholder den fastlagte kassationsgrænse, skal enten kasseres eller anvendes til batchprøvning. 8.5. Batchprøvning af flasker 8.5.1. Generelt Batchprøvning udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Af hver batch udtages på tilfældig måde to flasker eller, i givet fald, en flaske og en foring. Afprøves flere flasker end foreskrevet i dette bilag, skal alle resultater dokumenteres. Følgende prøver skal som minimum udføres på disse flasker. Konstateres der defekter i beviklingen før eventuel selvkrympning eller hydrostatisk trykprøvning, kan beviklingen fjernes helt og udskiftes. a) Batchmaterialeprøver. Én flaske eller foring eller en varmebehandlet delprøve deraf, som er repræsentativ for en færdig flaske, underkastes følgende prøver: i) Mål, sammenholdt med konstruktionen. ii) En trækprøve, som udføres i overensstemmelse med punkt A.1 (tillæg A) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion. iii) For stålforinger, tre slagprøver, som udføres efter afsnit A.2 (tillæg A) og opfylder forskrifterne for den pågældende konstruktion. iv) Når en beskyttende belægning indgår i konstruktionen, skal belægningen afprøves efter afsnit A.9.2 (tillæg A) og opfylde de deri angivne forskrifter. Alle flasker, som er repræsenteret ved en batchprøve og ikke opfylder de angivne forskrifter, underkastes de i punkt 6.16 ovenfor foreskrevne procedurer. Når overfladebelægningen ikke opfylder kravene i afsnit A.9.2. (tillæg A), skal den pågældende batch kontrolleres 100 %, således at flasker med tilsvarende defekter fjernes. Overfladebelægningen på alle defekte flasker kan afrenses med en metode, som ikke skader kompositbeviklingen, og ny overfladebelægning påføres. Batchprøvningen for overfladebelægning skal derefter gentages. b) Batchsprængprøve. Én flaske afprøves efter kravene i punkt 7.4(b) ovenfor c) Cyklisk trykbelastningsprøve. Efter forskrifterne i punkt 7.4(c) ovenfor. 8.6. Egnethedsprøvning af flaskekonstruktion 8.6.1. Generelt Egnethedsprøvning skal udføres på færdige flasker, som er repræsentative for den normale produktion og er komplette med identifikationsmærker. Udvælgelse, overværelse og dokumentation af resultater skal være i overensstemmelse med punkt 6.13 ovenfor. 8.6.2. Hydrostatisk tryksprængprøve a) Én foring sprænges hydrostatisk i overensstemmelse med afsnit A.12. (tillæg A). Sprængtrykket skal være over det minimale tilladelige sprængtryk, som foreskrives for den pågældende foringskonstruktion. b) Tre flasker sprænges hydrostatisk i overensstemmelse med afsnit A.12 (tillæg A). Sprængtrykket for flasken skal være større end det foreskrevne minimale sprængtryk, som er fastlagt ved spændingsberegning for konstruktionen i henhold til tabel 6.3, og i intet tilfælde mindre end den værdi, som er nødvendig for at opfylde forskrifterne for spændingsindekset i punkt 6.5 ovenfor. 8.6.3. Cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur To færdige flasker underkastes cyklisk trykbelastning efter afsnit A.13 (tillæg A) indtil svigt indtræder, eller indtil de har gennemført mindst 45 000 cykluser. Svigt af flaskerne må ikke indtræde, før de har gennemført 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år. Flasker, som gennemfører flere end 1 000 cykluser gange den foreskrevne driftslevetid i år, skal svigte ved utæthed og ikke ved brud. Flasker, som ikke svigter inden for 45 000 cykluser, skal destrueres enten ved fortsættelse af den cykliske belastning indtil svigt eller ved hydrostatisk trykbelastning indtil sprængning. Det kan tillades, at flasker, som gennemfører over 45 000 cykluser, svigter ved brud. Antal gennemførte cykluser til indtræden af svigt samt lokaliseringen af stedet, hvor svigtet begynder, skal registreres. 8.6.4. Prøvning i surt miljø Én flaske afprøves efter afsnit A.14 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter. En frivillig miljøprøve er beskrevet i det orienterende tillæg H til dette bilag. 8.6.5. Brandprøve Færdige flasker skal afprøves efter afsnit A.15 (tillæg A) og opfylde de deri angivne forskrifter. 8.6.6. Gennemtrængningsprøvning Én færdig flaske afprøves efter afsnit A.16 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter. 8.6.7. Prøve for tolerance over for defekter Én færdig flaske afprøves efter afsnit A.17 (tillæg A) og skal opfylde de deri angivne forskrifter. 8.6.8. Højtemperaturkrybeprøve For k