Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om bedre integration af livslang vejledning i strategierne for livslang læring

(2008/C 319/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

DER TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

Den stigende globalisering af handelen samt forlængelsen af arbejdslivet kræver mere end nogensinde en konstant tilpasning af den enkeltes kompetencer for bedre at tage højde for den forventede eller nødvendige udvikling og således sikre karrieremulighederne.

Den Europæiske Unions udvidelse øger mobilitetspotentialet både inden for uddannelse og erhvervsuddannelse og på arbejdsmarkedet og gør det dermed nødvendigt at forberede borgerne på et lærings- og karriereforløb inden for et større geografisk område.

Borgernes liv præges i stigende omfang af mange overgange: særlig mellem skoleuddannelse og erhvervsuddannelse (EUD), videregående uddannelse eller beskæftigelse, eller mellem beskæftigelse og arbejdsløshed, efteruddannelse eller tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Vejledning spiller en afgørende rolle i forbindelse med de vigtige beslutninger, som den enkelte skal træffe gennem hele livet. Vejledning kan også bidrage til at sætte de enkelte i stand til at styre deres egen løbebane mere sikkert inden for rammerne af arbejdsmarkedets aktuelle funktion og opnå en bedre balance mellem privatlivet og arbejdslivet.

Arbejdsmarkedet er også præget af uligevægt mellem fortsat arbejdsløshed og ansættelsesvanskeligheder i visse sektorer, og vejledning er et middel til bedre at opfylde arbejdsmarkedets behov.

BEKRÆFTER:

Definitionen af vejledning som en fortsat proces, der sætter borgere i alle aldre i stand til gennem hele livet at gøre sig deres evner, kompetencer og interesser bevidst, at træffe beslutninger vedrørende uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse og at tilrettelægge deres individuelle livsforløb med hensyn til læring, arbejde og andre omstændigheder, hvor man tilegner sig og/eller bruger disse evner og kompetencer. Vejledning omfatter individuelle eller kollektive aktiviteter vedrørende oplysning, rådgivning, kompetencevurdering, mentorordninger samt undervisning i de kompetencer, der er nødvendige for beslutningstagning og karriereplanlægning.

ERINDRER OM FØLGENDE:

Rådets resolution af 28. maj 2004 (1) om styrkelse af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning præciserer de overordnede mål for en politik for livslang vejledning for alle Den Europæiske Unions borgere.

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring af 18. december 2006 (2) understreger med henvisning til en række nøglekompetencer, at evnen til at lede efter de disponible uddannelsesmuligheder samt den relevante vejledning og støtte er afgørende for den enkeltes personlige tilfredsstillelse, faglige udvikling og sociale integration.

Rådets resolution af 15. november 2007 om nye kvalifikationer til nye job (3) opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre folk bedre rustet til nye job i vidensamfundet, især ved at give jobsøgende erhvervsvejledning, som bør pege på de kompetencemoduler, der er nødvendige for at overgå til nye job, hvor der er kvalifikationskløfter.

Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2008 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation« (4) erindrer om, at også livslang vejledning fortjener særlig opmærksomhed.

Rådets konklusioner af 25. maj 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks til overvågning af udviklingen i retning af opfyldelse af Lissabonmålene inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (5) udgør et vigtigt redskab til at evaluere opfyldelsen af målene i Lissabonstrategien og dermed til at følge medlemsstaternes fremskridt med hensyn til vejledning som led i deres strategi for livslang læring.

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (6) etablerer en fælles referenceramme, der skal fungere som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationssystemer og deres niveauer. Den vil kunne lette de erhvervsaktives mobilitet og integrere vejledning i medlemsstaternes uddannelses- og beskæftigelsespolitikker og -praksis.

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse (7) minder om de økonomiske, sociale og individuelle fordele ved en styrkelse af voksenuddannelsen og påpeger, at myndighederne må indføre kvalitetsprægede oplysnings- og vejledningssystemer, der er baseret på en mere personorienteret tilgang, således at folk får lige muligheder for at blive mere aktive og selvstændige på uddannelsesområdet.

NOTERER SIG FØLGENDE:

De seneste evalueringsrapporter, især rapporten fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) i 2008 om gennemførelsen af resolutionen fra 2004, understreger, at selv om der er gjort fremskridt, skal der fortsat gøres bestræbelser på at levere vejledningstjenester af bedre kvalitet og sikre en mere retfærdig adgang, der tager udgangspunkt i borgernes ønsker og behov, og at koordinere og opbygge partnerskaber mellem de bestående tjenestetilbud.

Medlemsstaterne oprettede i 2007 et europæisk netværk for udvikling af politikkerne for livslang vejledning (European Lifelong Guidance Policy Network — ELGPN), der omfatter repræsentanter for hver medlemsstat, som beslutter at deltage deri, og således øger mulighederne for gensidig læring og samarbejde om udvikling af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning mellem medlemsstaterne.

Det er nødvendigt at konsolidere prioriteterne for gennemførelsen af en aktiv vejledningspolitik inden for rammerne af de nationale strategier for livslang læring. Disse prioriteter må udmøntes i tiltag, og de europæiske instrumenter og redskaber må udnyttes.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

at styrke den rolle, som livslang vejledning spiller i de nationale strategier for livslang læring i overensstemmelse med Lissabonstrategien og den strategiske ramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet

at anvende følgende vejledende principper (jf. prioritetsområderne i bilaget) afhængigt af den nationale kontekst og lovgivningen og for at ledsage overgangene hele vejen gennem borgernes liv:

at udnytte de muligheder, som programmet for livslang læring og de europæiske strukturfonde giver, i overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteter.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES ANSVARSOMRÅDER:

at undersøge mulighederne for at udvikle en mere erfaringsbaseret politik for vejledning på europæisk plan

at bestræbe sig på at styrke livslang vejlednings sammenhæng med og indpasning i de forskellige europæiske politikområder og især områderne beskæftigelse og social inklusion

at styrke det europæiske samarbejde om livslang vejledning, især gennem ELGPN-nettet, med støtte fra programmet for livslang læring og sammen med Cedefop.

at fremme udviklingen af livslang vejledning i tredjelande under overholdelse af resolutionens fire prioritetsområder, især gennem Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.

(1) Dok. 9286/04.

(2) EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(3) EUT C 290 af 4.12.2007, s. 1.

(4) Dok. 5723/08.

(5) EUT C 311 af 21.12.2007, s. 13.

(6) EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(7) EUT C 140 af 6.6.2008, s. 10.

BILAG

PRIORITETSOMRÅDER

PRIORITETSOMRÅDE 1: FREMME AF EVNEN TIL SELV AT ORIENTERE SIG GENNEM HELE LIVET

Evnen til at orientere sig er afgørende for at sætte borgerne i stand til at forme deres læring, uddannelsesforløb, erhvervsintegration og arbejdsliv. Denne færdighed, der skal holdes ved lige gennem hele livet, er baseret på nøglekompetencer, især læringskompetencen, der også skal holdes ved lige gennem hele livet, den sociale kompetence og medborgerkompetencen — herunder interkulturel kompetence — samt initiativrigdom og iværksætterånd. Evnen til selv at orientere sig omfatter bl.a. følgende dimensioner, især i overgangsfaserne:

— at gøre sig bekendt med det økonomiske miljø, virksomheder og erhverv

— at kunne vurdere sig selv, at kende sig selv og at være i stand til at beskrive de kompetencer, man har erhvervet inden for formel, uformel og ikke-formel uddannelse

— at kende uddannelses-, erhvervsuddannelses- og kvalifikationssystemerne.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

— i uddannelsesprogrammerne for den almene skoleuddannelse, erhvervsuddannelserne og de videregående uddannelser at inkludere undervisnings- og læringsaktiviteter, der bidrager til at udvikle evnen til selv at orientere sig

— at forberede lærerne og underviserne til at lede sådanne aktiviteter og støtte dem ved udførelsen af denne opgave

— at lette inddragelsen af forældrene i spørgsmål om vejledning

— i højere grad at inddrage civilsamfundets organisationer og arbejdsmarkedets parter

— at lette adgangen til oplysninger om de forskellige uddannelser, deres forbindelser til erhvervslivet og de forventede kvalifikationsbehov inden for et område

— at udvikle evnen til at orientere sig i programmerne for voksenuddannelse

— at lade vejledning indgå i skolernes, EUD-udbydernes og de højere læreanstalters målsætninger. Den erhvervsmæssige integration og arbejdsmarkedets funktion på lokalt, nationalt og europæisk plan er aspekter, som især bør tages i betragtning.

PRIORITETSOMRÅDE 2: LETTELSE AF ADGANGEN TIL VEJLEDNINGSTJENESTER FOR ALLE BORGERE

Vejledningstjenesterne bør som tjenesteydelser af almen interesse være tilgængelige for alle borgerne uanset oplysningsniveau og oprindelige færdigheder og bør være let forståelige og relevante. Der bør gøres en særlig indsats for at forbedre adgangen for de dårligst stillede og personer med særlige behov til disse tjenester.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

— aktivt at fremme vejledningsydelserne over for borgerne ved at sikre deres synlighed ved hjælp af alle informations- og kommunikationsmidler

— at tilbyde lettilgængelige tjenester, der tager udgangspunkt i evalueringen af borgernes ønsker og behov og tager hensyn til deres leve- og arbejdsvilkår

— at give borgerne mulighed for at få støtte til på arbejdsmarkedet at få valideret og anerkendt resultatet af formel, ikke-formel og uformel læring for at sikre deres erhvervsforløb og bevare deres beskæftigelsesegnethed, særlig i karrierens anden halvdel

— at fremme fri adgang til dokumentsamlinger, støtte ved informationssøgning, individuel rådgivning og institutionel afholdelse af udgifterne.

PRIORITETSOMRÅDE 3: UDVIKLING AF KVALITETSSIKRINGEN AF VEJLEDNINGSTJENESTER

Udvikling af vejledningstjenester af høj kvalitet er et fælles mål for medlemsstaterne.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

— at forbedre kvaliteten og sikre objektiviteten af oplysning og rådgivning om karrieremulighederne under hensyn til brugernes forventninger og realiteterne på arbejdsmarkedet

— at sikre sig, at præsentationen af disse oplysninger samt rådgivning og støtte er tilpasset de forskellige persongrupper, de er rettet til

— at udvikle fremtidsberegninger for job og kompetencer, idet man støtter sig på både de nationale ressourcer og de fælles midler, som Den Europæiske Union råder over, og især Cedefop

— at relatere oplysningerne om uddannelsestilbud og arbejdsmarkedets funktion til de enkelte geografiske områder

— bl.a. gennem grund- og videreuddannelse at forbedre vejledningspersonalets faglige profil og standard og fremme dets kompetencer og færdigheder, især med hensyn til oplysning, rådgivning og støtte, for bedre at imødekomme borgernes og de politiske beslutningstageres behov og forventninger

— at måle vejledningens effektivitet, eventuelt ved en ordning for indsamling af pålidelige oplysninger, som vedrører både brugernes opfattelse af disse tjenester og de fordele, de får på mellemlang sigt

— at indføre kvalitetsstandarder for disse vejledningstjenester, som definerer deres tilbud og omfatter både målene og resultaterne for modtageren og metoder og procedurer.

PRIORITETSOMRÅDE 4: FREMME AF KOORDINERINGEN AF OG SAMARBEJDET MELLEM DE FORSKELLIGE AKTØRER PÅ NATIONALT, REGIONALT OG LOKALT PLAN

Vejledningen er opdelt efter modtagerne: skolevejledning, studievejledning og erhvervsvejledning af henholdsvis jobsøgende og af personer under erhvervsuddannelse og i beskæftigelse, hvilket medfører, at der er forskellige systemer. Der bør være større komplementaritet og koordinering mellem de forskellige områder, idet der sikres et samarbejde mellem de nationale og lokale myndigheder, erhvervslivet, relevante organer, arbejdsmarkedets parter og lokalsamfundet, så vejledningsnettet bliver mere effektivt og tilgængeligt for alle.

For at gøre fremskridt på dette prioritetsområde bør medlemsstaterne alt efter deres særlige situation undersøge mulighederne for

— at udvikle effektive og langsigtede nationale og regionale mekanismer for koordinering og samarbejde mellem de vigtigste aktører inden for livslang vejledning

— at lette denne koordinering og dette samarbejde ved at indarbejde en vejledningsdimension i de nationale strategier for livslang læring og arbejdsmarkedet i overensstemmelse med det koncept, den enkelte medlemsstat har valgt

— at støtte en partnerskabspolitik og oprettelse af lokale net af tjenester for livslang vejledning, herunder ved initiativer til fælles udnyttelse af tjenesterne overalt, hvor dette viser sig at være effektivt, for at lette brugernes adgang