*****

SAMARBEJDSAFTALE

mellem Det europaeiske oekonomiske Faelleskab og Schweiz om forskning og udvikling vedroerende trae som fornyeligt raastof

DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB,

i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, og

SCHWEIZ

ER -

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet for De europaeiske Faellesskaber har ved sin afgoerelse af 17. maj 1982 vedtaget et sektorbestemt forsknings- og udviklingsprogram (1982-1985) for raastoffer, herunder et delprogram vedroerende trae som fornyeligt raastof, i det foelgende benaevnt »Faellesskabets program«;

Faellesskabet og kongeriget Sverige har indgaaet en samarbejdsaftale om et europaeisk forsknings- og udviklingsprogram vedroerende trae som fornyeligt raastof, i det foelgende benaevnt »europaeisk program«; Faellesskabets program indgaar i dette europaeiske program;

det schweiziske forbundsraad har ved sin afgoerelse af 19. maj 1982 for en periode, der udloeber i april 1988, vedtaget et nationalt program vedroerende trae som energikilde og fornyeligt raastof, i det foelgende benaevnt »schweizisk program«, som gennemfoeres og finansieres i Schweiz af Den schweiziske nationalfond for videnskabelig Forskning;

et samarbejde mellem det europaeiske og det schweiziske program vil vaere i begge parters interesse, idet parternes forskning supplerer hinanden og unoedigt dobbeltarbejde kan undgaas -

BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:

Artikel 1

Faellesskabet og Schweiz, i det foelgende benaevnt »de kontraherende parter«, samarbejder i en periode indtil den 31. december 1985 om det europaeiske og det schweiziske program, som anfoert i bilag A og B.

Artikel 2

Finansieringen med henblik paa gennemfoerelsen af det europaeiske program beloeber sig til 12,5 millioner ECU og med henblik paa gennemfoerelsen af det schweiziske program til 8 millioner schweizerfranc.

ECU'en er den, der er fastlagt ved finansforordning vedroerende De europaeiske Faellesskabers almindelige budget og ved de finansielle bestemmelser truffet i henhold til denne forordning.

Hver kontraherende part afholder selv de udgifter, der paahviler dem i forbindelse med samarbejdet mellem programmerne.

Artikel 3

Formaalet med det i artikel 1 omhandlede samarbejde er at samordne det europaeiske og det schweiziske program og at fremme gennemfoerelsen af disse programmer for at oege udbyttet af den forskning, der udfoeres begge steder.

Denne samordning gaar navnlig ud paa:

- at vaelge og fastlaegge forskningsprojekter,

- at foelge projekternes gennemfoerelse,

- at vurdere resultaterne og fastlaegge nye forskningsprioriteter.

Den gennemfoeres ved hjaelp af:

- gennemgribende udveksling af oplysninger om de respektive programmer,

- deltagelse af repraesentanter fra den ene kontraherende part i en anden parts seminarer og kollokvier,

- tilrettelaeggelse af besoeg for specialister fra den ene kontraherende part paa den anden parts forskningsinstitutter,

- regelmaessige og vedvarende kontakter med mellem de ansvarlige for det europaeiske og det schweiziske program.

Artikel 4

Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber, og de organer, der udpeges af det schweiziske forbundsraad, varetager gennemfoerelsen af samarbejdet mellem det europaeiske og det schweiziske program. Med henblik herpaa indbyder Det raadgivende Udvalg for Faellesskabets program, naar der er behov herfor, den ansvarlige for det schweiziske program til sine moeder, og ekspertgruppen for det schweiziske program indbyder, naar der er behov herfor, den ansvarlige for det europaeiske program til sine moeder.

Disse ansvarlige kan ledsages af eksperter ved deltagelsen i de moeder, som de er indbudt til.

Artikel 5

Den viden, der opnaas ved gennemfoerelsen af det europaeiske program under denne aftales gyldighedsperiode, meddeles Schweiz og schweiziske organer, virksomheder eller personer, der udoever saadan forsknings- eller produktionsvirksomhed, som goer det rimeligt, at de faar adgang til denne viden paa samme betingelser, som gaelder for de medlemsstater, der deltager i det europaeiske program, og disse staters relevante organer. Den viden, der opnaas ved gennemfoerelsen af det schweiziske program under denne aftales gyldighedsperiode, meddeles de stater, der deltager i det europaeiske program, og deres relevante organer paa samme betingelser , som gaelder for de relevante schweiziske organer.

Saafremt der under gennemfoerelsen af aktioner under et af programmerne goeres opfindelser, som kan patenteres, og som bliver patentbeskyttet, tilskynder de kontraherende parter saa vidt muligt patenthaverne til at indroemme ikke-eksklusive licenser til personer og virksomheder, der har bopael eller hjemsted i Faellesskabet, Sverige og Schweiz. Licenserne indroemmes i givet fald uden forskelsbehandling.

Artikel 6

Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor trakten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de i naevnte traktat fastsatte betingelser, og paa den anden side for Schweiz' omraade.

Artikel 7

1. Snarest muligt efter undertegnelsen af denne aftale giver hver af de kontraherende parter generalsekretaeren for Raadet for De europaeiske Faellesskaber notifikation om afslutningen af de procedurer, der i henhold til deres interne bestemmelser er noedvendige for aftalens ikrafttraeden.

2. Denne aftale traeder i kraft den foerste dag i maaneden efter den maaned, i hvilken den sidste af de to kontraherende parter har foretaget den i stk. 1 naevnte notifikation.

3. Andre europaeiske lande, som deltog i ministerkonferencen i Bruxelles den 22. og 23. november 1971, vil paa rimelige vilkaar kunne associeres det europaeiske program ved saerskilte aftaler med Faellesskabet.

Faelleskabet giver Schweiz meddelelse om indgaaelse af saadanne aftaler.

4. Generalsekretaeren for Raadet for De europaeiske Faellesskaber giver hver af de kontraherende parter meddelelse om deponeringen af de i stk. 1 omhandlede notifikationer og om datoen for denne aftales ikrafttraeden.

Artikel 8

Denne aftale, der er udfaerdiget i ét eksemplar paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed, deponeres i arkiverne i generalsekretariatet for Raadet for De europaeiske Faellesskaber, som fremsender en bekraeftet genpart til hver af de kontraherende parter.

BILAG A

EUROPAEISK FORSKNINGS- OG UDVIKLINGSPROGRAM VEDROERENDE TRAE SOM FORNYELIGT RAASTOF

1.2.3 // // // // Forskningsomraader // Indirekte aktion // Samordnet aktivitet // // // // 1. Vedproduktion // // // 1.1. Udvaelgelse og foraedling af formeringsmateriale til skovbrug // × // × // 1.2. Forbedring af vaeksten (skovpleje) // // // 1.2.1. Behandling af voksesteder og bevoksninger // × // × // 1.2.2. Oprettelse og forvaltning af fiberbeplantninger // × // × // 1.2.3. Dyrkning og forvaltning af traeer uden for skoven // × // × // 1.3. Forebyggelse af tab // // // 1.3.1. Beskyttelse mod angreb fra biotiske kilder // × // × // 1.3.2. Forebyggelse af skovbrande // × // × // 1.3.3. Beskyttelse mod skader af andre abiotiske aarsager // × // × // 1.4. Skovjournal // - // × // 2. Skovning, oplagring og transport // // // 2.1. Indhoestning af biomasse // × // × // 2.2. Forarbejdning og oplagring af flis til industrielt brug // × // × // 2.3. Skovningssystemer til udslaebning paa jorden // - // × // 2.4. Skovningssystemer til udslaebning fra luften // - // × // 2.5. Sikkerheds- og sundhedsaspekter // - // × // 3. Trae som materiale // // // 3.1. Undersoegelse af traes egenskaber // × // × // 3.2. Forbedring af ydelse og beskyttelse mod kvalitetsforringelse // × // × // 3.3. Udvikling af objektiv proevningsmetodologi // × // × // 4. Traeforarbejdning uden aendring af traeets oprindelige struktur // // // 4.1. Udvikling af fabrikationsprocesser og produkter // × // × // 4.2. Lime og samlinger // × // × // 4.3. Trae som byggemateriale // // // 4.3.1. Mere effektiv brug og genbrug af trae ved midlertidige arbejder // × // × // 4.3.2. Forbedret oekonomi ved brug af bedre konstruktion // × // × // 4.3.3. Virkninger af belastningsvarighed // × // × // 5. Forarbejdning af trae og beslaegtet organisk materiale til fiberprodukter // // // 5.1. Proces- og produktudvikling i papirmasseindustrien // × // × // 5.2. Bedre anvendelse af returpapir, halm og andre fibre // × // × // 5.3. Forbedring af fabrikationsprocesser for papir og pap // × // × // 6. Trae som kemisk raastof // // // 6.1. Udvikling af processer til kemisk adskillelse af hovedbestanddelene i materialer, der indeholder traecellulosestoffer // × // × // 6.2. Udnyttelse af lignin, hemicelluloser og cellulose // × // × // 6.3. Genvinding af biprodukter fra kemisk fiberfremstilling // × // × // // //

BILAG B

SCHWEIZISK PROGRAM VEDROERENDE TRAE SOM ENERGIKILDE OG FORNYELIGT RAASTOF

1. Landets forsyningsbehov

Skovpolitik og skovret under stadig traemangel

OEget produktion ved hjaelp af skovpleje

Driftsmaessige krav og modsaetningsforhold

Skovmaessig udnyttelse af frigjorte foderplantearealer

Bjergskovenes tilkoerselsforhold

Grundlaeggende oplysninger for driften af skovbrug

Optimering af driften af skovbrug

Traemarkedet

2. Vigtige traeprodukter

OEget forarbejdning af trae i Schweiz

Optimal fordeling af raastoffer

Udfoersel og indfoersel

Schweiziske skovbedrifter

Sorteringsanlaeg i smaa og mellemstore virksomheder

Optimering af haandvaerksvirksomheden

Metoder til samling af konstruktionstoemmer

Byggematerialers og baerende konstruktioners deformering og holdbarhed paa lang sigt

Processer til impraegnering af store emner

Udvendig traebeklaeding

Trae til indendoers boligindretning

Organiske stoffer i ikke-svovlholdige ekstraktionsoploesninger

Biologisk nedbrydning af cellulose

Systemer til styring af traeindustrien

3. Trae som energikilde

Trae som energikilde i kriseperioder

Energipotentiellet i trae, der anvendes til privat byggeri

Transport og fordeling af trae som energikilde