++++

AEndring af bilag I til aftalen af 26 . juli 1957 mellem paa den ene side den oestrigske forbundsregering og paa den anden side regeringerne for medlemsstaterne i Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab og Den hoeje Myndighed for Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab om indfoerelse af direkte internationale jernbanetariffer for transport af kul og staal i transit gennem Den oestrigske Republiks omraade

( 85/C 6/02 )

( EKSF-Tidende nr . 6 af 20 . februar 1958 , s . 78 )

Under hensyntagen til de fra den 1 . januar 1985 gaeldende aendringer i Oesterreichische Bundesbahn's godstarif affattes bilag I til den ovennaevnte aftale , senest aendret den 8 . december 1983 ( EFT nr . C 332 af 8 . 12 . 1983 , side 9 ) med virkning fra den 1 . januar 1985 :

OESTERREICHISCHE BUNDESBAHN'S FRAGTAFTALE

Oesterreichische Bundesbahn's fragtandele , som er fastsat i artikel 2 , stk . 3 , i aftalen , fastsaettes saaledes :

1 . Satserne i den almindelige fragttarif for 15 tons og 20 tons i den til enhver tid gaeldende oestrigske indenrigstarif reduceres med bestemte beloeb for nedenstaaende varer : kul , koks , malm , gigtsmuld , raajern , raastaal , halvfabrikata , pladeemner i ruller ( varmtvalsede ) i en bredde af over 500 mm til udvalsning , faerdigprodukter og skrot .

2 . De reduktioner , der omhandles under punkt 1 , er foelgende :

Varer * Trafikforbindelse * Reduktion pr . ton i oestrigske schilling *

* * 15 tons * 20 tons *

Faerdigprodukter , bredbaandstaal , briketter , kul , koks * Kufstein - Brennero/Brenner * 2 ,- * 2 ,- *

* Salzburg Hbf - Tarvisio Centrale * 3 ,- * 3 ,- *

* Salzburg Hbf - Rosenbach graense * 3 ,- * 3 ,- *

* Lindau-Reutin - Brennero/Brenner * 3 ,- * 3 ,- *

* Simbach ( Inn ) - Tarvisio Centrale * 3 ,- * 3 ,- *

* Passau Hbf - Spielfeld graense * 4 ,- * 4 ,- *

* Buchs ( SG ) - Rosenbach graense * 4 ,- * 4 ,- *

* Lindau-Reutin - Rosenbach graense * 4 ,- * 4 ,- *

Malm , gigtsmuld , raastaal , halvfabrikata skrot * Kufstein - Brennero/Brenner * 2 ,- * 2 ,- *

* Salzburg Hbf - Tarvisio Centrale * 3 ,- * 2 ,- *

* Salzburg Hbf - Rosenbach graense * 3 ,- * 2 ,- *

* Lindau-Reutin - Brennero/Brenner * 3 ,- * 3 ,- *

* Simbach ( Inn ) - Tarvisio Centrale * 3 ,- * 3 ,- *

* Passau Hbf - Spielfeld graense * 4 ,- * 4 ,- *

* Buchs ( SG ) - Rosenbach graense * 4 ,- * 4 ,- *

* Lindau-Reutin - Rosenbach graense * 4 ,- * 4 ,- *

3 . Enhver aendring af de under punkt 1 anfoerte regler for fastsaettelse af fragtsatserne og af de under punkt 2 anfoerte reduktioner af fragtsatserne skal , saafremt den falder ind under den i artikel 8 i traktaten naevnte fremgangsmaade , aftales mellem den oestrigske forbundsregering , medlemsstaternes regeringer og Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

4 . Enhver aendring af de under punkt 1 anfoerte regler for fastsaettelse af fragtsatserne og af de under punkt 2 anfoerte reduktioner af fragtsatserne i henhold til en aendring af fragtsatserne i den oestrigske indenrigstarif skal , medmindre den er betinget af den i artikel 8 i aftalen omhandlede fremgangsmaade , bringes til de kontraherende regeringers og til Kommissionen for De europaeiske Faellesskabers kendskab senest 15 dage foer tarifaendringen forventes ivaerksat . AEndringen skal offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

5 . De fragtandele , der er fastsat i henhold til ovenstaaende regler , offentliggoeres i Den internationale tarif for godsbefordring mellem medlemsstaterne i Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab . ++++

STAALPROGNOSE FOR FOERSTE KVARTAL 1985

( 85/C 9/02 )

1 . Faellesskabets oekonomi

Selv om konjunkturopsvinget i Faellesskabet i foerste halvaar af 1984 paavirkedes ugunstigt af arbejdskonflikter i en raekke medlemsstater , har der vaeret tegn paa en beskeden vaekstfremgang i andet halvaar , efterhaanden som en del af produktionstabet blev indhentet . Det reale bruttonationalprodukt i Faellesskabet skoennes at vaere vokset med ca . 2 1/2 % paa aarsbasis , dvs . 1/2 % mere end i det forudgaaende halvaar .

Mens stigningstakten i den samlede indenlandske efterspoergsel stort set har holdt sig uaendret , har der kunnet konstateres betydelige aendringer for visse komponenters vedkommende . Saaledes skoennes vaekstraten for kapitaldannelsen at vaere naaet op paa 6 % paa aarsbasis dels som resultat af en hurtig stigning i investeringerne i kapitalgoder og dels som foelge af skattemaessige foranstaltningers indflydelse paa ivaerksaettelsestidspunktet for byggeprojekter i Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige . Den effekt , som denne oegede vaekst har haft paa den samlede indenlandske efterspoergsel , er imidlertid i vid udstraekning blevet udlignet af en nedgang i lageropbygningstakten . Den eksterne sektor har sandsynligvis bidraget til BNP-vaeksten i oeget grad , da fremgangen i verdenshandelen fortsat har stimuleret Faellesskabets eksport af varer og tjenester ( som skoennes at vaere vokset med ca . 6 % paa aarsbasis ) , mens der skoennes at vaere sket en vis afdaempning af importens vaekstrate ( til under 5 % paa aarsbasis ) som foelge af aendringerne i den indenlandske efterspoergsels sammensaetning og opsvinget i industriproduktionen i forhold til foerste halvaar .

Den beskedne fremgang i produktionsvaeksten forventes ikke at have paavirket arbejdsmarkedstendenserne i betydelig grad . I nogle af medlemsstaterne har der ganske vist kunnet ses svage tegn paa en forbedret beskaeftigelsestendens , men en stor del af de nye arbejdspladser , der skabes , gaar tilsyneladende til nye arbejdssoegende , isaer gifte kvinder . Arbejdsloesheden har derfor fortsat vaeret stigende , om end i en lidt lavere takt , og den gennemsnitlige ledighed i Faellesskabet som helhed udgjorde 11,3 % i september 1984 . Prisinflationen er imidlertid aftaget yderligere , da den fortsatte afdaempning af vaeksten i enhedsloenomkostningerne har opvejet den svage stigning , der har vaeret i importpriserne bl.a . som foelge af den stadig opadgaaende dollarkurs . Den gennemsnitlige stigning i forbrugerpriserne i Faellesskabet i de forudgaaende tolv maaneder blev anslaaet til 6,6 % i september 1984 , sammenholdt med 8 % i januar . Der synes nu at vaere tegn paa , at den tendens til en forvaerring , som Faellesskabets handelsbalance udviste i foerste halvdel af 1984 , er blevet standset og endog vendt i andet halvaar .

Udsigterne for foerste halvaar af 1985 tyder paa , at produktionsvaeksten i Faellesskabet ikke vil blive yderligere foroeget , og at det reale BNP vil vokse med mellem 2 % og 2 1/2 % ( paa aarsbasis ) . De vigtigste vaekstfaktorer vil fortsat vaere den eksterne efterspoergsel , idet den forventede afdaempning i vaeksten i verdenshandelen i vid udstraekning vil blive opvejet af virkningerne af en forbedret priskonkurrenceevne , og investeringerne i kapitalgoder , selv om vaeksten vil vaere noget lavere end i det forudgaaende halvaar . En tiltagende lageropbygning kan ogsaa forventes at blive en vaesentlig faktor . Hvad de oevrige komponenter i den indenlandske efterspoergsel angaar , forudses der imidlertid en svagere vaekst end i andet halvaar af 1984 , og investeringerne i byggeriet vil maaske endog udvise et mindre fald til dels som en teknisk reaktion paa den omfattende igangsaettelse af projekter i 1984 i Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige .

En saadan prognose peger i retning af stort set uaendrede arbejdsmarkedstendenser . Mens vaekstraten forventes at blive hoej nok til at forhindre en yderligere nedgang i den samlede beskaeftigelse i Faellesskabet , kan den stadige foroegelse af arbejdsstyrken ikke undgaa at foere til en mindre stigning i ledighedsprocenten . Det forventes imidlertid , at inflationsraten vil kunne nedbringes yderligere under forudsaetning af , at importpriserne paa ny falder til dels som foelge af en gunstigere valutakursudvikling . Derudover kan der forventes en vis fornyet forbedring af Faellesskabets betalingsbalancesituation .

2 . Situationen paa jern - og staalmarkedet

Der har kunnet konstateres en opmuntrende fremgang i staalproduktionen naesten hele aaret igennem - der foreligger nu ( medio november ) tal for ti maaneder . Disse tal viser , at der i hele denne periode har vaeret en betydelig hoejere produktionstakt end i 1983 . Saerlig bemaerkelsesvaerdig er produktionen i tredje kvartal paa 28,46 mio tons , hvilket er 1,4 mio tons mere end Kommissionens skoen , hvori der blev taget hensyn til den betydelige saesonvirkning af industriferien , som normalt goer sig gaeldende for produktionen i denne periode . Tallet for oktober er ogsaa forholdsvis godt , nemlig 10,8 mio tons , og tallet for november forventes at blive paa 10,4 mio tons . Kommissionens prognose for fjerde kvartal paa 29 mio tons skulle derfor holde stik eller endog vise sig lidt for lav selv under hensyntagen til juleferien . I saa fald kan aarsproduktionen med rimelighed anslaas til ca . 120 mio tons , en positiv fremgang i forhold til de 109,5 mio tons i 1983 , og dermed en stigning paa over 8 % sammenlignet med aaret foer .

Efter en forbedret produktionsaktivitet i aarets loeb og et beskedent opsving i forhold til lavkonjunkturperioden 1982/83 , hvorledes stiller udsigterne sig da for at bevare denne fremgang eller opnaa et endnu hoejere produktions - og salgsniveau i begyndelsen af 1985 ?

Den generelle oekonomiske analyse i foerste afsnit af denne rapport er ikke nedslaaende , og der forudses en positiv tendens for den oekonomiske aktivitet som helhed baade paa hjemmemarkedet og med hensyn til eksporten . Denne tendens skulle have en gunstig virkning paa de sektorer , der er af saerlig betydning for staalindustrien .

Tabel 1 og 2 viser de vigtigste indikatorer , der foreligger for de staalforbrugende sektorers vedkommende . Den fornyede tillid til udviklingen ses af de tiltagende positive forventninger , der har kunnet konstateres i de fleste sektorer siden sommerens begyndelse ( tabel 1 ) . Den aktivitetsnedgang mellem fjerde kvartal 1984 og foerste kvartal 1985 , som ifoelge sektoraktivitetsindekset i tabel 2 forventes i nogle af sektorerne , maa tages med et vist forbehold , da en direkte sammenligning mellem disse to kvartaler vanskeliggoeres af saesonfaktorer . Samtidig viser en sammenligning med foerste kvartal 1984 et positivt resultat for foerste kvartal 1985 undtagen for " andre transportmidler " ( skibe , fly og jernbanemateriel ) og byggeri . Som det fremgaar af fodnoterne , bygger disse to tabeller paa vidt forskellige data , men tabel 2 synes at advare imod ubehoerig optimisme . Begge tabeller skjuler ogsaa det meget differentierede billede medlemsstaterne imellem , som har vaeret saa karakteristisk for det toevende opsving i Faellesskabet i det sidste aar . Tre af de stoerre medlemsstater ( Forbundsrepublikken Tyskland , Det forenede Kongerige og Italien ) og tre af de mindre ( Nederlandene , Danmark og Graekenland ) har antydet , at deres oekonomi er i bedring , og at der forudses en beskeden vaekst ikke blot fra kvartal til kvartal , men ogsaa fra aar til aar ( 1985 i forhold til 1984 ) . Oplysningerne fra Frankrig , og i et vist omfang ogsaa fra Belgien og Irland , er paa den anden side ikke opmuntrende . Selv i de medlemsstater , hvor udsigterne ellers er gode , gaelder dette imidlertid ikke byggeriet . Saesonfaktorer og faktorer af finanspolitisk art vil paavirke denne sektor negativt .

TABEL 1

Produktionsforventninger inden for de vaesentligste industribrancher i Faellesskabet ( 1 ) ( 2 ) ( ikke saesonkorrigeret ) ( ekskl . Graekenland )

* 1984 *

* April * Maj * Juni * Juli * August * September * Oktober *

Industrien i alt * + 8 * + 7 * 0 * 0 * + 4 * + 7 * + 3 *

Forbrugsgoder * + 5 * + 3 * - 4 * - 2 * + 3 * + 13 * + 6 *

Halvfabrikata * + 7 * + 10 * + 5 * - 2 * + 6 * + 3 * - 3 *

Jern - og metalindustri * 0 * + 2 * - 2 * - 2 * + 2 * + 3 * - 3 *

Maskinindustri * + 12 * + 11 * + 7 * + 3 * + 7 * + 5 * + 2 *

Elektroindustri * + 16 * + 7 * 0 * + 8 * + 7 * + 14 * + 12 *

Bilindustri * - 8 * - 13 * - 22 * - 7 * + 1 * + 21 * + 17 *

Investeringsgoder * + 4 * + 1 * + 4 * + 3 * + 8 * + 9 * + 6 *

( 1 ) Nettotal , dvs . forskellen mellem procenten af positive svar og procenten af negative svar .

( 2 ) Disse oplysninger er hentet fra den undersoegelse , der foretages blandt virksomhedsledere i Faellesskabet . Undersoegelsen , der vedroerer virksomhedsledernes individuelle forventninger , omfatter ca . 20 000 virksomheder over hele Faellesskabet .

Kilde : Kommissionens tjenestegrene .

Ud over indikatorerne i tabel 1 og 2 foreligger der andre data , som kan bidrage til en belysning af den forventede udvikling i sektoraktiviteten i begyndelsen af 1985 . Investeringerne i fabriksanlaeg holder sig fortsat paa et paent niveau med en stigning paa 7 % , maalt i faste priser , i 1984 i forhold til 1983 . Dette haenger utvivlsomt sammen med den stigende kapacitetsudnyttelse i Faellesskabets fremstillingsindustri generelt . Saadanne hoeje niveauer afhaenger til gengaeld i vid udstraekning af fremgangen i Faellesskabets eksport til USA . Den nedgang , der sandsynligvis kan forventes i USA's vaekstrate i 1985 , kan til sin tid ikke undgaa at paavirke Faellesskabet , selv om virkningen formodentlig ikke vil slaa fuldt igennem i foerste kvartal 1985 . Paa den anden side kan produktionen i de staalforbrugende industrier i Det forenede Kongerige blive beroert , hvis kulminestrejken fortsaetter , og det er endnu ikke klart , om produktionstabet som foelge af arbejdskonflikterne i Forbundsrepublikken Tyskland er overvundet til fulde . Konklusionerne af denne yderligere analyse er imidlertid ret opmuntrende , idet gruppen af metalforbrugende industrier viser en lille fremgang ( ca . 1 % ) i forhold til fjerde kvartal 1984 , og der blandt de fire vigtigste undersektorer ( metalindustri , maskinindustri , elektroindustri og bilindustri ) kun er én , nemlig sidstnaevnte , som ikke viser nogen fremgang i foerste kvartal 1985 sammenholdt med fjerde kvartal 1984 . Ud fra de oplysninger , Kommissionen har modtaget fra disse forskellige kilder , er det derfor rimeligt at antage , at staalindustriens kunder vil kunne konstatere et ret tilfredsstillende efterspoergselsniveau inden for de fleste sektorer undtagen byggeriet , som sandsynligvis vil stagnere eller udvise en nedgang . I betragtning af lagrene hos handlende og producenter er det imidlertid ikke sikkert , at denne stabile situation vil komme selve staalindustrien til gode i fuldt omfang .

TABEL 2

( EUR 10 )

Aktivitetsindikatorer ( 1 )

( Ikke saesonkorrigeret )

* I/1984 * III/1984 * IV/1984 * I/1985 *

Jern - og metalindustri * 100,0 * 88,0 * 105,7 * 100,6 *

Maskinindustri * 100,0 * 92,6 * 111,8 * 102,9 *

Elektroindustri * 100,0 * 91,0 * 110,6 * 105,0 *

Bilindustri * 100,0 * 83,3 * 99,4 * 103,1 *

Andre transportmidler * 100,0 * 89,9 * 98,3 * 98,4 *

Bygge - og anlaegsvirksomhed * 100,0 * 124,0 * 123,3 * 98,6 *

( 1 ) Disse som indekstal anfoerte skoen over aktivitetsniveauet i forskellige staalforbrugende sektorer viser tendensen kvartal for kvartal . De er fremkommet ved sammenvejning af nationale data indgivet af brancheorganisationerne for de vigtigste staalforbrugende sektorer . Derfor vil de tendenser , der fremgaar af denne tabel , ikke noedvendigvis vaere noejagtig sammenfaldende med de i tabel 1 anfoerte forventninger .

Kilde : Kommissionens tjenestegrene .

Denne vurdering af staalforbrugstendenserne maa omsaettes til staalproduktefterspoergsel , saaledes at der kan opstilles en efterspoergselsprognose i tal for foerste kvartal 1985 . En saadan prognose er vist i form af de beregnede nominelle produktionskvoter i tabel 4 . Staalindustriens egne og ligeledes den primaere forarbejdningsindustris efterspoergselsprognoser er taget i betragtning ved udarbejdelsen af tabel 4 .

Isaer primaerforarbejdningssektoren ( roerfremstilling , koldvalsning og baandskaering , stang - og traadtraekning og varmsmedning ) er altid er godt barometer , da disse markeder tegner sig for en vaesentlig del af staalordreboegerne . Prognoserne for denne sektor viser , at det opsving , der kunne konstateres i 1984 , vil holde sig . Staalindustriens skoen for andre staalforbrugende sektorer stemmer godt overens med Kommissionens egne prognoser , bortset fra at staalvirksomhedernes prognose for automobilsektoren er lidt lavere . Ogsaa med hensyn til staalprodukter er der god overensstemmelse mellem industriens og Kommissionens prognoser , som kan sammenfattes saaledes : efterspoergslen efter varmvalsede coils ( gruppe I a ) vil muligvis falde . Efterspoergslen efter koldvalsede plader ( gruppe I b ) vil muligvis ogsaa falde i forhold til fjerde kvartal 1984 , men udsigterne for de deraf yderligere forarbejdede produkter ( I c og I d ) er mere uensartede med en vis fremgang for beklaedte organiske plader ( I d ) og en vis tilbagegang for galvaniserede plader ( I c ) . Udsigterne for kvartoplader ( gruppe II ) er ikke saerlig lovende , men de nuvaerende skoen tyder paa en stabil efterspoergsel i kvartalet . Paa dette marked har der kunnet konstateres et lille , men positivt opsving i forhold til den meget trykkede situation tidligere i 1984 . Markedet for svaere profiler ( gruppe III ) er fortsat svagt , og ordreniveauet i foerste kvartal 1985 kan blive lavere end i fjerde kvartal 1984 .

Markedet for de oevrige lange varer ( gruppe IV , V og VI ) forventes i foerste kvartal 1985 stort set at kunne holde den maengdemaessige fremgang , der har vist sig saa gavnlig i de seneste kvartaler , hvilket dog ikke gaelder kategori V ( armeringsstaal ) , hvor saesonfaktoren kan spille ind . Efterspoergslen efter armeringsnet , som henhoerer under gruppe IV , kan falde af samme grund . Paa basis af disse skoen for kvoteprodukternes vedkommende og en undersoegelse af markedsudsigterne for samtlige produkter har der kunnet opstilles den saedvanlige staalbalance ( tabel 3 ) , i hvilken den samlede raastaalproduktion anslaas til 28,5 mio tons , dvs . en lille nedgang i forhold til fjerde kvartal 1984 . Lagrene hos de handlende er efter de foreliggende oplysninger betydelige , og der er derfor taget hoejde for et lagertraek paa 0,4 mio tons . Idet der tages hensyn til de nedenfor anfoerte skoen vedroerende eksporten og importen , kan der saaledes ud fra tabellen beregnes et faktisk staalforbrug paa 25,9 mio tons .

I foerste kvartal 1984 oversteg staaleksporten de i slutningen af 1983 udarbejdede prognoser med over 1 mio tons ( raastaalaekvivalenter ) som foelge af en raekke gunstige faktorer , der blev tilgodeset i prognoserne for de naeste kvartaler .

Udsigterne for foerste kvartal 1985 er imidlertid knap saa sikre navnlig paa grund af den tilbageholdenhed med hensyn til det indenlandske staalforbrug , der paa det seneste har kunnet konstateres i hovedparten af landene med markedsoekonomi , og ligeledes paa grund af de eventuelle foelger for verdenshandelen af de foranstaltninger , USA har truffet med henblik paa at mindske den markedsandel , som importen fra andre lande end faellesskabslandene tegner sig for .

Prognoserne for leverancerne til USA i foerste kvartal 1985 udviser en lille nedgang i forhold til samme periode 1984 for alle EKSF-staalvarer , og Faellesskabet vil naeppe kunne oege leverancerne til EFTA-landene , da de i forvejen ligger paa et hoejt niveau , og der maa tages hensyn til gensidighedsprincippet i de arrangementer , som er indgaaet med hovedparten af disse lande .

Eksporten til statshandelslandene , bortset fra Sovjetunionen , er fortsat meget lille . I betragtning af alle disse faktorer , hvortil kommer saesonfaktoren , kan Faellesskabets eksport ikke forventes at overstige 6 mio tons ( raastaalaekvivalenter ) i foerste kvartal 1985 .

Paa baggrund af den gunstigere tendens i Faellesskabets anslaaede forbrug af staal i 1984 , der efter de seneste prognoser sandsynligvis vil holde sig i 1985 , omfattede det mandat , som Raadet den 23 . oktober 1984 gav Kommissionen med henblik paa fornyelse af arrangementerne med 15 vigtige staalleverandoerlande uden for Faellesskabet , mulighed for en mindre forhoejelse af maengderne i 1985 . Paa den anden side har den koncentration af importen paa visse varer , som har kunnet konstateres i 1984 , foranlediget Kommissionen til at anmode de paagaeldende tredjelande , for saa vidt som de har et arrangement , om at indgaa specifikke forpligtelser med hensyn til maengder . Kommissionen insisterer fortsat paa noeje overholdelse af " tripelklausulen " ( regional , tidsmaessig og produktmaessig fordeling ) . Kommissionens politik over for tredjelande , som er omfattet af basispriser , er fortsat : at overveje eventuelle ansoegninger fra de paagaeldende lande , at indlede forhandlinger med henblik paa indgaaelse af et arrangement og at underrette Raadet : at gennemfoere en noeje overvaagning , saaledes at staalindustrien , medlemsstaterne og Kommissionen kan indlede antidumpingprocedurer og traeffe udligningstoldforanstaltninger over for illoyale tilbud fra disse lande . I betragtning heraf vil Faellesskabets import i foerste kvartal 1985 formodentlig udgoere ca . 2,5 mio tons raastaalaekvivalenter , hvilket svarer til niveauet i foerste kvartal 1984 .

TABEL 3

Raastaaludbud og -efterspoergsel - ( EUR 10 )

* ( i mio tons ) *

* Produktion * Prognose *

* Q II/1983 * Q III/1983 * Q IV/1983 * Q I/1984 * Q II/1984 * Q III/1984 * Q IV/1984 ( 2 ) * Q I/1985 *

Faktisk forbrug * 25,47 * 21,88 * 23,36 * 26,34 * 26,29 * 24,96 * 26,40 * 25,90 *

Lagerbevaegelse * + 0,20 * + 0,30 * + 1,00 * + 0,50 * + 0,50 * + 0,35 ( 2 ) * - 0,50 * - 0,40 *

Import * 2,88 * 2,45 * 2,61 * 2,57 * 2,60 ( 1 ) * 2,55 ( 2 ) * 2,40 * 2,50 *

Eksport * 5,58 * 5,76 * 7,16 * 6,55 * 6,48 ( 1 ) * 5,70 ( 2 ) * 5,50 * 6,00 *

Produktion * 28,37 * 25,49 * 28,91 * 30,82 * 30,67 * 28,46 * 29,00 * 29,00 *

( 1 ) Foreloebige tal .

( 2 ) Skoen jf . prognose .

Kilde : Kommissionens tjenestegrene .

Kommissionen har truffet beslutning ( 1 ) om en beskeden forhoejelse af mindstepriserne , nemlig med ca . 5 % ( 17 til 19 ECU pr . ton ) , for leverancer af varm - og koldvalsede flade varer , der finder sted fra den 1 . oktober 1984 . For varmvalset baand ( narrow strip ) udgoer forhoejelsen kun 2,5 % ( 9 ECU pr . ton ) . Mindstepriserne for profiler og bjaelker er ikke blevet aendret .

For at bevare et ensartet prisniveau i Faellesskabet har Kommissionen ogsaa justeret de satser , paa grundlag af hvilke mindstepriserne i ECU omregnes til national valuta , idet der er taget hensyn til de valutakursudsving , der har kunnet konstateres siden aarets begyndelse . Vaerdiaendringer svarende til valutaernes op - eller nedadgaaende tendens paavirker saaledes varepriserne udtrykt i national valuta , hvilket ogsaa gaelder varer , hvis mindstepris er uaendret . Dette er ensbetydende med en nedgang paa - 1,2 % i priserne udtrykt i DM og bfr . , men en stigning paa + 1 % i priserne udtrykt i lire og + 3,2 % i priserne udtrykt i Pund , idet de to sidstnaevnte valutaer har udvist en ugunstig tendens . Udsvingene i de oevrige valutaer er paa under 0,5 % , saaledes at effekten paa disse vaerdier er ubetydelig .

Priserne paa varmvalset bredbaand , varmvalset baand og koldvalsede plader i foerste kvartal 1985 vil derfor vaere bestemt af de nye mindstepriser . Priserne paa de tilsvarende yderligere forarbejdede varer , isaer forzinkede varer , vil sandsynligvis udvise stigninger i mindst samme stoerrelsesorden . Der har allerede kunnet ses prisstigninger i nogle af producenternes prislister .

For lange varers vedkommende vil prissituationen i de foerste maaneder af 1985 formodentlig vaere praeget af samme traeghed som i fjerde kvartal 1984 . Priserne paa armeringsstaal og valstraad til fremstilling af armeringsnet forventes dog at blive gunstigt paavirket af saesonfaktoren i aarets foerste kvartal .

( 1 ) Beslutning nr . 2765/84/EKSF , EFT nr . L 260 af 29 . 9 . 1984 .

TABEL 4

Produktion sammenholdt med kvoter

* ( i 1 000 tons ) *

Gruppe * Produktion ( faerdigvarer ) * Kvoter *

* IV/1983 * I/1984 * II/1984 * III/1984 * IV/1983 * I/1984 * II/1984 * III/1984 ( 1 ) * IV/1984 ( 1 ) * I/1985 ( 1 ) *

I a ( varmvalsede coils ) * 5 275 * 5 147 * 5 467 * 5 079 * 5 197 * 5 097 * 4 933 * 3 927 * 4 356 * 3 927 *

I b ( ubeklaedte plader ) * 3 721 * 3 687 * 3 786 * 3 173 * 3 761 * 3 685 * 3 809 * 3 464 * 3 631 * 3 408 *

I c ( galvaniserede plader ) * 951 * 931 * 977 * 844 * 920 * 846 * 919 * 894 * 958 * 884 *

I d ( andre beklaedte plader ) * 680 * 765 * 778 * 675 * 852 * 827 * 855 * 696 * 806 * 818 *

II ( kvartoplader ) * 1 173 * 1 322 * 1 303 * 1 206 * 1 290 * 1 359 * 1 312 * 1 179 * 1 293 * 1 293 *

III ( svaere profiler ) * 1 174 * 1 151 * 1 047 * 828 * 1 386 * 1 306 * 1 268 * 1 028 * 1 049 * 1 069 *

IV ( valsetraad ) * 2 717 * 2 744 * 2 972 * 2 299 * 2 643 * 2 689 * 2 917 * 2 563 * 2 563 * 2 484 *

V ( armeringsstaal ) * 1 911 * 1 841 * 1 841 * 1 464 * 2 003 * 1 943 * 1 954 * 1 709 * 1 741 * 1 709 *

VI ( handelsstaal ) * 2 166 * 2 359 * 2 252 * 1 721 * 2 349 * 2 373 * 2 375 * 2 119 * 2 265 * 2 192 *

( 1 ) Kvoter uden tillaeg eller andre justeringer .

Kilde : Kommissionens tjenestegrene .

3 . Kommissionens markedsforanstaltninger

Kommissionen har for nylig offentliggjort reduktionssatser for foerste kvartal 1985 paa baggrund af de i afsnit 2 beskrevne markedsudsigter for kvartalet . Der er taget hensyn til vintervejrets ugunstige saesonvirkning paa byggeaktiviteten og til den svage efterspoergsel efter mange varige forbrugsgoder , herunder biler , der normalt kendetegner aarets foerste kvartal . Trods fortsat optimisme og visse forbedrede resultater fra kapitalgodeindustrien er staalvirksomhedernes ordrebogssituation med hensyn til kvartoplader ( gruppe II ) og svaere profiler ( gruppe III ) fortsat ret ringe , hvorfor Kommissionen endnu en gang har fortsat moderate reduktionssatser for disse varer . Det er Kommissionens opfattelse , at disse negative faktorer og et eventuelt lagertraek let kunne bringe den prisfremgang , der har kunnet konstateres i de sidste ni maaneder , i fare , og reduktionssatserne er derfor bevidst fastsat med forsigtighed . Tabel 4 viser som saedvanlig produktionen sammenholdt med produktionskvoterne for de produkter , der er omfattet af kvoteordningen . Opmaerksomheden henledes ogsaa denne gang paa , at kvoterne til hoejre for den dobbelte lodrette streg i denne tabel er " nominelle " og lavere end de faktiske kvoter , idet de ikke omfatter kvotetillaeg og andre justeringer .

4 . Beskaeftigelse

I de foerste ti maaneder af 1984 reduceredes arbejdsstyrken i Faellesskabets staalindustri med 29 300 . I den tilsvarende periode i 1983 var nedgangen paa 28 300 . I perioden fra oktober 1983 til oktober 1984 gik der flest arbejdspladser tabt i den tyske og den italienske staalindustri , som tilsammen tegnede sig for 67,4 % af den samlede reduktion af arbejdsstyrken i Faellesskabets staalindustri .

Mens der i den britiske staalindustri kan konstateres en markant nedgang i antallet af arbejdspladser , der er gaaet tabt i de foerste ti maaneder af 1984 sammenholdt med 1983 , har antallet af arbejdstagere , som har forladt staalindustrien i Forbundsrepublikken Tyskland , holdt sig nogenlunde konstant paa ca . 1 000 pr . maaned mellem januar 1983 og oktober 1984 . Paa den anden side er den maanedlige tilbagegang i arbejdsstyrken i den italienske staalindustri blevet mere end fordoblet i de foerste ti maaneder af 1984 sammenholdt med 1983 .

Samtidig har der kunnet konstateres en markant forbedring i situationen med hensyn til tvungen arbejdstidsnedskaering , som bekraefter den vending i tendensen , der foerste gang saas tegn paa i slutningen af 1983 .

Sammenholdt med 1983 ( se tabel 6 ) kunne der i de foerste syv maaneder af 1984 konstateres en betydelig nedgang i antallet af ikke praesterede arbejdstimer og i antallet af arbejdstagere , som beroertes af tvungen arbejdstidsnedskaering ( teknisk eller delvis arbejdsloeshed ) .

De ikke praesterede arbejdstimer faldt saaledes , beregnet som maanedligt gennemsnit for perioden januar til juli 1984 , med 46,4 % i forhold til 1983 . I samme periode i 1984 udgjorde antallet af arbejdstagere , som beroertes af arbejdstidsnedskaering , kun 8 % af den samlede arbejdsstyrke , mens tallet var 23,9 % i perioden januar til juli 1983 . Nedenstaaende tabel viser tendensen med hensyn til nedsat arbejdstid i perioden januar 1981 til juli 1984 .

* ( 1 000 ansatte ) *

Periode * Samlet arbejdsstyrke * Ikke praesterede arbejdstimer * Arbejdstagere beroert af arbejdstidsnedskaering * Beroerte arbejdstagere i procent af den samlede arbejdsstyrke *

1981 ( aar ) * 569,0 * 2 166 * 59,4 * 10,4 *

1982 ( aar ) * 533,0 * 3 649 * 81,7 * 15,3 *

1983 ( aar ) * 493,7 * 4 462 * 99,1 * 20,1 *

Januar til juli 1983 * 499,7 * 5 618 * 119,6 * 23,9 *

Januar til juli 1984 * 466,1 * 2 390 * 37,2 * 8,0 *

TABEL 5

AEndringer i arbejdsstyrken i Faellesskabets staalindustri 1973-1984 ( ekskl . Graekenland ) ( ogsaa laerlinge )

* ( 1 000 ansatte ) *

Stilling pr . 31 . december * EOEF ( ekskl . Graekenland ) * Forbundsrepublikken Tyskland * Frankrig * Italien * Nederlandene * Belgien * Luxembourg * Det forenede Kongerige * Irland * Danmark *

Aar * * * * * * * * * * *

1973 * 778,3 * 228,4 * 151,7 * 89,7 * 23,3 * 62,4 * 23,2 * 196,2 * 0,7 ( 1 ) * 2,7 ( 1 ) *

1974 * 795,7 * 232,0 * 157,8 * 95,7 * 25,1 * 63,7 * 23,5 * 194,4 * 0,8 * 2,7 *

1977 * 719,7 * 209,5 * 143,0 * 96,6 * 23,3 * 49,7 * 17,4 * 177,0 * 0,7 * 2,5 *

1978 * 685,5 * 202,8 * 131,6 * 95,6 * 21,3 * 48,5 * 16,8 * 165,4 * 0,8 * 2,7 *

1979 * 670,2 * 204,8 * 120,6 * 98,7 * 20,9 * 48,7 * 16,4 * 156,6 * 0,7 * 2,8 *

1980 * 597,8 * 197,4 * 104,9 * 99,6 * 21,0 * 45,2 * 14,9 * 112,1 * 0,5 * 2,2 *

1981 * 548,6 * 186,7 * 97,3 * 95,7 * 20,9 * 44,1 * 13,4 * 88,2 * 0,6 * 1,7 *

1982 * 513,6 * 175,9 * 95,2 * 91,5 * 20,2 * 41,7 * 12,4 * 74,5 * 0,6 * 1,6 *

1983 * 479,2 * 163,7 * 90,7 * 87,1 * 19,2 * 39,6 * 12,9 * 63,7 * 0,7 * 1,6 *

Stilling ultimo maaneden * * * * * * * * * * *

1983 * * * * * * * * * * *

April * 499,0 * 171,0 * 92,5 * 92,0 * 20,0 * 40,5 * 12,3 * 68,6 * 0,6 * 1,5 *

Maj * 496,8 * 169,8 * 92,5 * 91,8 * 19,7 * 40,4 * 12,4 * 68,1 * 0,6 * 1,5 *

Juni * 493,4 * 167,8 * 92,9 * 91,3 * 19,9 * 40,4 * 12,0 * 67,0 * 0,6 * 1,5 *

Juli * 491,5 * 166,6 * 93,2 * 90,7 * 19,5 * 40,4 * 12,5 * 66,5 * 0,6 * 1,5 *

August * 490,8 * 167,0 * 92,8 * 90,3 * 19,4 * 40,3 * 12,6 * 66,2 * 0,6 * 1,6 *

September * 488,9 * 167,8 * 92,3 * 88,9 * 19,3 * 40,3 * 12,7 * 65,4 * 0,6 * 1,6 *

Oktober * 485,2 * 166,2 * 91,4 * 88,4 * 19,3 * 40,2 * 12,7 * 64,8 * 0,6 * 1,6 *

1984 * * * * * * * * * * *

April * 465,0 * 158,4 * 85,6 * 85,6 * 18,7 * 39,3 * 12,6 * 62,5 * 0,7 * 1,6 *

Maj * 463,4 * 157,3 * 85,5 * 85,8 * 18,6 * 39,3 * 12,6 * 62,0 * 0,7 * 1,6 *

Juni * 458,3 * 154,9 * 86,3 * 82,7 * 18,6 * 39,0 * 12,7 * 61,8 * 0,7 * 1,6 *

Juli (*) * 455,7 * 154,5 * 87,1 * 79,9 * 18,6 * 39,0 * 12,7 * 61,6 * 0,7 * 1,6 *

August (*) * 453,7 * 154,8 * 86,7 * 77,9 * 18,6 * 38,8 * 12,8 * 61,8 * 0,7 * 1,6 *

September (*) * 452,9 * 155,9 * 85,6 * 78,1 * 18,6 * 38,2 * 12,8 * 61,4 * 0,7 * 1,6 *

Oktober (*) * 449,9 * 153,6 * 85,8 * 77,2 * 18,6 * 37,9 * 12,8 * 61,7 * 0,7 * 1,6 *

Tendens 1979 - 1983 ( aar for aar ) * * * * * * * * * * *

1979 - 1980 * - 72,4 * - 7,4 * - 15,7 * + 0,9 * + 0,1 * - 3,5 * - 1,5 * - 44,5 * - 0,2 * - 0,6 *

1980 - 1981 * - 49,2 * - 10,7 * - 7,6 * - 3,9 * - 0,1 * - 1,1 * - 1,5 * - 23,9 * + 0,1 * - 0,5 *

1981 - 1982 * - 35,0 * - 10,8 * - 2,1 * - 4,2 * - 0,7 * - 2,4 * - 1,0 * - 13,7 * - * - 0,1 *

1982 - 1983 * - 34,4 * - 12,2 * - 4,5 * - 4,3 * - 1,0 * - 2,1 * - 0,5 * - 10,8 * + 0,1 * - *

Tendens 1983 - 1984 ( maaned for maaned ) * * * * * * * * * * *

April * - 34,0 * - 12,6 * - 6,9 * - 6,4 * - 1,3 * - 1,2 * + 0,3 * - 6,1 * + 0,1 * + 0,1 *

Maj * - 33,4 * - 12,5 * - 7,0 * - 6,0 * - 1,1 * - 1,1 * + 0,2 * - 6,1 * + 0,1 * + 0,1 *

Juni * - 35,1 * - 12,9 * - 6,6 * - 8,6 * - 1,3 * - 1,4 * + 0,7 * - 5,2 * + 0,1 * + 0,1 *

Juli (*) * - 35,8 * - 12,1 * - 6,1 * - 10,8 * - 0,9 * - 1,4 * + 0,2 * - 4,9 * + 0,1 * + 0,1 *

August (*) * - 37,1 * - 12,2 * - 6,1 * - 12,4 * - 0,8 * - 1,5 * + 0,2 * - 4,4 * + 0,1 * 0 *

September (*) * - 36,0 * - 11,9 * - 6,7 * - 10,8 * - 0,7 * - 2,1 * + 0,1 * - 4,0 * + 0,1 * 0 *

Oktober (*) * - 35,3 * - 12,6 * - 5,6 * - 11,2 * - 0,7 * - 2,3 * + 0,1 * - 3,1 * + 0,1 * 0 *

( 1 ) Tallene er til dels skoen .

(*) Foreloebige tal .

TABEL 6

Staal - EKSF

* Maanedligt gennemsnit * Tendens ( basis 1981 = 100 ) *

* * * * januar til juli * * * januar til juli *

* 1981 * 1982 * 1983 * 1983 * 1984 * 1982 * 1983 * 1983 * 1984 *

* I . Tendensen i antallet af ikke praesterede arbejdstimer ( 1 000 timer ) *

I alt * 2 166 * 3 649 * 4 462 * 5 618 * 2 390 * 168,5 * 206,0 * 259,4 * 110,0 *

Forbundsrepublikken Tyskland * 397 * 1 377 * 1 455 * 1 862 * 364 * 546,7 * 366,5 * 469,0 * 91,7 *

Frankrig * 200 * 173 * 264 * 410 * 35 * 86,5 * 132,0 * 205,0 * 17,5 *

Italien * 580 * 785 * 1 812 * 2 128 * 1 628 * 135,3 * 312,4 * 366,9 * 280,7 *

Nederlandene * 108 * 219 * 109 * 169 * 5 * 202,8 * 100,9 * 156,5 * 4,6 *

Belgien * 250 * 405 * 403 * 499 * 183 * 162,0 * 161,2 * 199,6 * 73,2 *

Luxembourg * 220 * 430 * 334 * 421 * 160 * 195,5 * 151,8 * 191,4 * 72,7 *

De forenede Kongerige * 406 * 239 * 85 * 129 * 15 * 58,9 * 20,9 * 31,8 * 36,9 *

Irland * 0 * 7 * 0 * 0 * 0 * - * - * - * - *

Danmark * 5 * 14 * 0 * 0 * 0 * 200,0 * - * - * - *

* II . Arbejdstagere beroert af tvungen arbejdstidsnedskaering *

I alt * 59 398 ( 1 ) * 81 744 * 99 067 * 119 607 * 37 258 * 137,6 ( 1 ) * 166,8 ( 1 ) * 201,4 ( 1 ) * 62,7 ( 1 ) *

Forbundsrepublikken Tyskland * 14 906 * 38 044 * 47 073 * 53 821 * 11 939 * 255,2 * 315,8 * 361,1 * 80,1 *

Frankrig * 8 297 * 8 014 * 13 362 * 20 832 * 1 623 * 96,6 * 161,0 * 251,1 * 19,6 *

Italien * 8 142 * 9 333 * 18 971 * 20 756 * 15 310 * 114,6 * 233,0 * 254,9 * 188,0 *

Nederlandene * 4 224 * 5 745 * 3 496 * 5 127 * 141 * 136,0 * 82,8 * 121,4 * 3,3 *

Belgien * 8 591 * 9 270 * 10 658 * 12 102 * 6 248 * 107,9 * 124,1 * 140,9 * 72,7 *

Luxembourg * 1 590 * 3 092 * 2 405 * 2 760 * 1 151 * 194,5 * 151,3 * 173,6 * 72,4 *

Det forenede Kongerige * 13 560 ( 1 ) * 7 841 * 3 102 * 2 209 * 797 * 57,8 ( 1 ) * 22,9 ( 1 ) * 31,0 ( 1 ) * 5,9 ( 1 ) *

Irland * 0 * 0 * 0 * 0 * 0 * * * * *

Danmark * 88 * 405 * 0 * 0 * 49 * 460,2 * - * - * 55,7 *

( 1 ) Skoen .