PROTOKOL om fastsaettelse af de fiskerimuligheder og den finansielle stoette, der er foreskrevet i aftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien om fiskeri ud for Mauretanien, for perioden 1. august 1993 til 31. juli 1996

Artikel 1

Fra den 1. august 1993 og for en periode paa tre aar fastsaettes de fiskerimuligheder, der indroemmes i henhold til artikel 2 i aftalen, saaledes:

1. Specialiseret fiskeri

a) Fartoejer til fiskeri efter krebsdyr bortset fra languster: 4 500 BRT/maaned i aarligt gennemsnit

b) Trawlere og langlinefartoejer med bundline til fiskeri efter kulmule: 12 000 BRT/maaned i aarligt gennemsnit

c) Fartoejer til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule med andet end trawl (fastgjort hildingsgarn, langline, line): 2 600 BRT/maaned i aarligt gennemsnit

d) Trawlere til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule: 4 200 BRT/maaned i aarligt gennemsnit

e) Langusterfiskerfartoejer med tejner: 300 BRT/maaned i aarligt gennemsnit.

Fartoejer med en licens til fiskeri efter languster kan kun have tejner om bord med udelukkelse af ethvert andet fiskeredskab. Det er ikke tilladt disse fartoejer at fiske efter agn.

Endvidere er fiskeri efter languster forbudt fra 1. juli til 30. september hvert aar, svarende til hoejsaesonen for artens reproduktion.

2. Fiskeri efter staerkt vandrende arter

Stangfiskerfartoejer og langlinefartoejer med flydeline (tunfiskeri): 11 fartoejer

Notfartoejer med fryseanlaeg til tunfiskeri: 34 fartoejer.

Stangfiskerfartoejerne (tunfiskeri) har desuden tilladelse til at fange den levende agn inden for de begraensninger og paa de betingelser (zoner og maskestoerrelser), der er fastsat i bilaget til aftalen.

Artikel 2

1. Den finansielle godtgoerelse, der er omhandlet i artikel 6 i aftalen, fastsaettes for den i artikel 1 anfoerte periode til 26 000 000 ECU, der betales i tre aarlige rater.

2. Anvendelsen af denne goedtgoerelse henhoerer udelukkende under Mauretaniens kompetence.

3. Godtgoerelsen indbetales paa en konto aabnet i et finansinstitut eller til enhver anden modtager, der udpeges af Mauretanien.

Artikel 3

Hvis Mauretanien paa baggrund af bestandenes tilstand beslutter at genaabne blaekspruttefiskeriet for andre fartoejer end de nationale, udstedes der tilladelser til blaekspruttefiskeri til EF-fartoejer paa vilkaar, der fastsaettes naermere. I givet fald tilpasses den finansielle godtgoerelse, jf. artikel 2.

Artikel 4

Af den finansielle godtgoerelse, jf. artikel 2, stk. 1, afsaetter Mauretanien 900 000 ECU i den periode, der er omhandlet i artikel 1, til finansiering af videnskabelige og tekniske programmer, der har til formaal at oege kendskabet til fiskeressourcerne og de biologiske forhold i Mauretaniens fiskerizone. Mauretanien faar raadighed over beloebet, og tilsvarende beloeb indbetales paa de konti, der anvises af de mauretanske myndigheder (CNROP i Nouadhibou).

EF forbeholder sig ret til at anmode den anden part om enhver nyttig oplysning med videnskabeligt sigte.

Artikel 5

1. Af den finansielle godtgoerelse, jf. artikel 2, stk. 1, afsaetter Mauretanien 360 000 ECU i den periode, der er omhandlet i artikel 1, til teoretisk og praktisk uddannelse inden for fiskeriets videnskabelige, tekniske og oekonomiske aspekter. I den forbindelse vil EF lette adgangen for statsborgere i Mauretanien til medlemsstaternes institutioner.

2. Det i stk. 1 omhandlede beloeb kan delvis anvendes til at daekke udgifterne til deltagelse i internationale moeder eller uddannelsesophold i forbindelse med fiskeri.

Artikel 6

Hvis EF undlader at foretage de indbetalinger, der er omhandlet i artikel 2, forbeholder Mauretanien sig ret til at suspendere denne protokol.

Artikel 7

Parterne tilskynder til fiskerisamarbejde. De fremmer integreringen af EF-virksomheders og mauretanske virksomheders interesser via interesseforeninger med henblik paa udnyttelse af fiskeressourcerne og forarbejdning og afsaetning af fiskerivarer.

Artikel 8

Bilaget til aftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Mauretanien om fiskeri ud for Mauretanien erstattes af det bilag, der er knyttet til denne protokol.

Artikel 9

Denne protokol traeder i kraft paa datoen for dens undertegnelse.

Den anvendes fra den 1. august 1993.

BILAG

BETINGELSER FOR EF-FARTOEJERS UDOEVELSE AF FISKERI I MAURETANIENS FISKERIZONE

A. Formaliteter verdroerende licensansoegninger og -udstedelser

1. Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber forelaegger via sin delegation i Mauretanien de mauretanske myndigheder en ansoegning om licens for hvert enkelt fartoej, udfaerdiget af den reder, som oensker at udoeve fiskeri i henhold til aftalen, senest 20 dage foer datoen for den oenskede periodes begyndelse. Ansoegningen udfaerdiges paa den formular, som Mauretanien udleverer i dette oejemed, og hvoraf en model er anfoert i tillaeg I. Licensansoegningen kan kun antages, hvis den vedlaegges kvittering for betaling af den afgift, der svarer til licensens gyldighedsperiode. Denne afgift inkluderer alle nationale og lokale gebyrer, bortset fra de i punkt 2 omhandlede udgifter.

Desuden skal en tonnageattest vedlaegges licensansoegningen for notfartoejer med fryseanlaeg til tunfiskeri.

2. Inden licensen udleveres, skal hvert fartoej, undtagen notfartoejer med fryseanlaeg til tunfiskeri og stangfiskerfartoejer (tunfiskeri), anloebe havnen i Nouadhibou for at blive underkastet inspektion i henhold til gaeldende lovgivning. Inspektionen foretages inden for 48 timer efter fartoejets ankomst til havnen. Rederen afholder de hermed forbundne udgifter, som ikke kan overstige de beloeb, der normalt betales af andre fartoejer for samme ydelser.

For saa vidt angaar stangfiskerfartoejer og langlinefartoejer med flydeline (tunfiskeri) kan inspektion foregaa i en udenlandsk havn, der aftales naermere. Alle de hermed forbundne udgifter afholdes af rederen.

3. Licensen udstedes for et bestemt fartoej. Paa anmodning af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber kan og, i tilfaelde af force mejeure, skal licensen for et bestemt fartoej for den resterende periode erstattes med en licens, der er udfaerdiget for et andet EF-fartoej med samme karakteristika. I saa tilfaelde returnerer ejeren af det fartoej, der skal erstattes, licensen til Fiskeriministeriet via delegationen for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber i Mauretanien.

Paa den nye licens anfoeres:

- udstedelsesdatoen

- det forhold, at den nye licens annullerer og erstatter det foregaaende fartoejs licens.

Der erlaegges ingen afgift for den resterende gyldighedsperiode.

4. De mauretanske myndigheder udsteder licensen til fartoejets foerer eller dennes repraesentant inden for en frist paa 20 dage fra datoen for modtagelsen af beviset for afgiftens betaling. Dette vil blive meddelt delegationen for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber i Mauretanien.

5. Licensen skal til enhver tid forefindes om bord.

6. De mauretanske myndigheder fremsender inden aftalens ikrafttraeden meddelelse om de bankkonti og valutaer, der skal anvendes ved betaling af afgiften.

B. Licensernes gyldighedsperiode og betaling af de afgifter, der afholdes af rederen

1. Bestemmelser vedroerende tunfiskerfartoejer og langlinefartoejer med flydeline

a) Licenserne for disse fartoejer udstedes for perioder af tolv maaneder.

b) Den afgift, rederne skal betale, fastsaettes til 20 ECU pr. ton, der tages i Mauretaniens fiskerizone.

c) Licenserne udstedes efter forudbetaling til den mauretanske statskasse af et fast beloeb paa 2 000 ECU pr. stangfiskerfartoej til tunfiskeri og pr. langlinefartoej med flydeline og et fast beloeb paa 1 000 ECU pr. notfartoej med fryseanlaeg til tunfiskeri, svarende til afgifterne for:

- 100 tons tun taget af stangfiskerfartoejer pr. aar

- 100 tons arter taget af langlinefartoejer med flydeline pr. aar

- 50 tons tun taget af notfartoejer med fryseanlaeg til tunfiskeri pr. aar.

Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber udarbejder den endelige opgoerelse over de skyldige afgifter for produktionsaaret ved udgangen af hvert kalenderaar paa grundlag af de fangstopgoerelser, som hver reder udarbejder, og som bekraeftes af de videnskabelige institutter, der er ansvarlige for kontrollen med fangstoplysningerne, saasom ORSTOM og IEO (Det Spanske Oceanografiske Institut) paa den ene side, og le Centre National de Recherche Océanographique et des Pêches (CNROP) paa den anden side.

Denne opgoerelse meddeles senest den 30. april i det foelgende aar samtidig til de mauretanske fiskerimyndigheder og rederne. Rederne foretager enhver yderligere eventuel indbetaling til den mauretanske statskasse senest 30 dage efter meddelelsen af den endelige opgoerelse.

Hvis opgoerelsen udviser et beloeb, der er lavere end ovennaevnte forudbetaling, faar rederne dog ikke forskellen godtgjort.

Fartoejets foerer foerer desuden en logbog i overensstemmelse med ICCAT-modellen i tillaeg II for hver fiskeperiode i Mauretaniens fiskerizone.

2. Bestemmelser vedroerende andre fartoejer

a) Licenserne udstedes for perioder af tre, seks eller tolv maaneder. Licenserne kan fornyes.

b) De licensafgifter, som rederne skal betale, fastsaettes i ECU pr. BRT og pr. aar til foelgende:

- fartoejer til fiskeri efter krebsdyr bortset fra languster: 276

- trawlere og langlinefartoejer med bundline til fiskeri efter kulmule: 142

- fartoejer til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule med andet end trawl

- fartoejer paa under 100 BRT: 133

- fartoejer paa over 100 BRT: 200

- trawlere til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule: 156

- langusterfiskerfartoejer med tejner: 242

C. Fiskerilogbog og meddelelse af fangstopgoerelser

1. Alle fartoejer, der har tilladelse til at udoeve fiskeri i Mauretaniens fiskerizone i medfoer af aftalen, bortset fra tunfiskerfartoejer og langlinefartoejer, skal dagligt anfoere deres operationer i fiskerilogbogen og bilaget til denne, for hvilke modellerne findes i tillaeg III og IIIa. De skal udfyldes let laeseligt og underskrives af fartoejets foerer. Kopier af disse dokumenter sendes efter hvert togt via Kommissionens delegation i Mauretanien til ledelsen af fiskerikommandoen under Ministère des Pêches et de l'Économie Maritime i Nouadhibou.

2. Overholdes disse bestemmelser ikke, forbeholder Mauretanien sig ret til at suspendere licensen for det paagaeldende fartoej, indtil formaliteterne er opfyldt. I saa fald underrettes delegationen for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber i Nouakchott straks herom.

D. Paamoenstring af besaetning

1. Bortset fra notfartoejer med fryseanlaeg til tunfiskeri skal mauretanske havfiskere for hvert fartoej i fiskeriperioden i Mauretaniens fiskerizone udgoere 35 % af den paamoenstrede, menige besaetning, der er beskaeftiget med styring eller fiskeri. Efter anmodning fra de mauretanske myndigheder kan en af de paamoenstrede vaere officer eller officersaspirant, hvis forhold om bord (arbejdsomraade, indkvartering) fastsaettes inden paamoenstringen ved en aftale mellem rederen og den kompetente mauretanske myndighed. I licensansoegningen anfoeres antallet af henholdsvis officerer og menige besaetningsmedlemmer.

Loenforholdene er de samme som dem, der gaelder for besaetning, officerer og officersaspiranter paa mauretanske fartoejer.

2. Den faktiske paamoenstringsgrad kan vaere under 35 %, men skal vaere over 25 %. Rederen skal i saa fald betale de mauretanske myndigheder en udligningsgodtgoerelse paa 200 ECU pr. maaned pr. ikke-paamoenstret besaetningsmedlem op til de 35 %. Denne godtgoerelse anvendes til uddannelse af mauretanske havfiskere.

3. Efter anmodning fra de mauretanske myndigheder skal der paa hvert fartoej, bortset fra notfartoejer med fryseanlaeg til tunfiskeri, paamoenstres en videnskabelig observatoer inden for de 35 %, jf. punkt 1. Skibsfoereren skal lette observatoeren i udfoerelse af hans arbejde, som skal udfoeres saaledes, at fiskeriet ikke forstyrres.

4. Rederne vaelger frit de mauretanske besaetningsmedlemmer, officerer og officersaspiranter, der skal paamoenstres paa deres fartoejer. Med henblik herpaa ajourfoerer de mauretanske myndigheder en liste over et tilstraekkeligt antal besaetningsmedlemmer, officerer og officersaspiranter.

5. Hvert halve aar sender rederen til Ministère des Pêches et de l'Économie Maritime en liste for hvert fartoej over de paamoenstrede mauretanske besaetningsmedlemmer.

6. Besaetningens, officerernes og officersaspiranternes ansaettelseskontrakter udfaerdiges i Mauretanien mellem rederne eller deres repraesentanter og de paagaeldende personer, i samraad med de mauretanske fiskerimyndigheder. Kontrakterne omfatter socialsikringsordningen for den paagaeldende person (bl.a. livs- og ulykkesforsikring og sygesikring). Loennen aftales i forhold til licensens gyldighedsperiode.

E. Inspektion og kontrol af fiskeriaktiviteter

Ethvert EF-fartoej, der udoever fiskeri i Mauretaniens fiskerizone, skal tillade de mauretanske embedsmaend med ansvar for inspektion og kontrol at komme om bord.

Embedsmaendene maa ikke opholde sig laengere om bord end den tid, det tager dem at udfoere deres opgaver.

F. Ind- og udsejling af fiskerizonen

EF-fartoejer, der udoever fiskeri i Mauretaniens fiskerizone i henhold til aftalen, bortset fra fartoejer paa under 150 BRT, giver ledelsen af fiskerikommandoens radiostation (DCP) i Nouadhibou meddelelse om dato og tidspunkt samt position ved hver indsejling og udsejling af Mauretaniens fiskerizone. Desuden meddeler stangfiskerfartoejerne til tunfiskeri den samme radiostation med et varsel paa 24 timer deres hensigt om at ville fiske efter levende agn i de zoner, der er fastsat med henblik herpaa.

G. Fiskerizoner

EF-fartoejerne har adgang til de fiskerizoner, der ligger inden for foelgende graenser:

1. For fartoejer til fiskeri efter krebsdyr bortset fra languster:

- nord for 19°21 N: 9 soemil fra basislinjen Cap Blanc - Cap Timiris.

I en periode, der fastsaettes aarligt ved Fiskeriministeriets bekendtgoerelse, er det forbudt at fiske inden for den linje, der forbinder foelgende punkter:

20°46 N 17°03 V

19°50 N 17°03 V

19°21 N 16°45 V

- syd for 19°21 N: 6 soemil fra lavvandsgraensen.

2. For trawlere og langlinefartoejer med bundline til fiskeri efter kulmule og trawlere til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule:

- nord for 19°21 N: den linje, der forbinder foelgende punkter:

20°36 N 17°36 V

20°03 N 17°36 V

19°50 N 17°12,8 V

19°50 N 17°03 V

19°04 N 16°34 V

- syd for 19°21 N: 18 soemil fra lavvandsgraensen.

3. For fartoejer til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule med andet end trawl: 3 soemil fra basislinjerne.

4. For langusterfiskerfartoejer med tejner:

- nord for 19°21 N: 20 soemil fra basislinjen Cap Blanc - Cap Timiris

- syd for 19°21 N: 15 soemil fra lavvandsgraensen.

5. For stangfiskerfartoejer til tunfiskeri og langlinefartoejer med flydeline:

- nord for 19°21 N: 15 soemil fra basislinjen Cap Blanc - Cap Timiris

- syd for 19°21 N: 12 soemil fra lavvandsgraensen.

6. For notfartoejer med fryseanlaeg til tunfiskeri:

- nord for 19°21 N: 30 soemil fra basislinjen Cap Blanc - Cap Timiris

- syd for 19°21 N: 30 soemil fra lavvandsgraensen.

7. Ved fiskeri efter levende agn fra stangfiskerfartoejer til tunfiskeri:

- nord for 19°21 N: 3 soemil fra basislinjen Cap Blanc - Cap Timiris

- syd for 19°21 N: 3 soemil fra lavvandsgraensen.

H. Bifangster

Bifangsterne udtrykt i procentdel af den samlede fangstvaegt maa under hele fiskeriet ikke overstige foelgende procentdele:

- fartoejer til fiskeri efter languster:

- 20 % fisk

- 15 % blaeksprutter

- trawlere og langlinefartoejer med bundline til fiskeri efter kulmule:

- 35 % fisk

- 0 % rejer og blaeksprutter

- trawlere til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule:

- 10 % hvoraf hoejst 5 % rejer og 5 % blaeksprutter

- fartoejer til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule med andet end trawl: 0 %.

Languster maa ikke beholdes om bord paa andre fartoejer end langusterfiskerfartoejer med tejner.

I. Maskestoerrelser

Mindstemaskestoerrelserne er foelgende:

- Fartoejer til fiskeri efter krebsdyr bortset fra languster: 40 mm

I det foerste aar, protokollen gaelder, goeres der fra et fartoej forsoeg med anvendelse af et trawl med separationspanel med 70 mm-masker med henblik paa at beskytte yngelen. Naar de beroerte parter i faellesskab hart foretaget en evaluering, anvendes fiskerimetoden generelt de foelgende aar, hvis den giver resultater med hensyn til beskyttelse af yngelen og fiskeriet rentabilitet. I modsat fald er mindstemaskestoerrelsen 50 mm fra det andet aar, protokollen gaelder

- trawlere til fiskeri efter kulmule: 60 mm

- trawlere til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule:

- 60 mm det foerste aar, protokollen gaelder

- 70 mm de foelgende aar

- fartoejer til fiskeri efter andre demersale arter end kulmule med fastgjort hildingsgarn: 120 mm

- fiskeri efter levende agn fra stangfiskerfartoejer til tunfiskeri: 8 mm

- notfartoejer til tunfiskeri: De normer, der anbefales af ICCAT, er gaeldende.

J. Opbringelse og tilbageholdelse af fartoejer

Enhver opbringelse eller tilbageholdelse af et fiskerfartoej under EF-medlemsstaternes flag, der finder sted i henhold til betingelser i den gaeldende mauretanske lovgivning, skal der aflaegges rapport om inden for en frist paa 48 timer til delegationen for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber i Mauretanien med angivelse af de omstaendigheder og aarsager, der foerte til opbringelsen eller tilbageholdelsen.

K. Omladning af fangster

For fartoejer til fiskeri efter krebsdyr bortset fra languster skal omladning af fangster foregaa ud for de mauretanske havne.

Tillaeg I

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

Tillaeg II

FISKERILOGBOG FOR TUNFISKERFARTOEJER

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

Tillaeg III

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

Tillaeg IIIa

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>