*****

AFTALE OM

Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs deltagelse i skitseprojekteringen af Den Internationale Termonukleare Forsoegsreaktor (ITER) sammen med Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker og Amerikas Forenede Stater

Aftalen bestaar af:

A. Brevet fra generaldirektoeren for Den Internationale Atomenergiorganisation, sendt den 2. november 1987 til lederen af den delegation, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber har ved de internationale organisationer i Wien, tillige med indlaeg 1 (Kommissorium vedroerende skitseprojektering af en ITER og dets bilag) og indlaeg 2 (Referat af moedet i ITER-QIC, IAEA, Wien, den 18. og 19. oktober 1987).

B. Svaret paa ovennaevnte brev fra Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber.

Ovennaevnte dokumenter A og B er vedfoejet denne aftale som bilag.

A. Brev fra Den Internationale Atomenergiorganisation

2. november 1987.

Hr. ambassadoer,

Jeg tillader mig at henvise til de fusionsdroeftelser, som for nylig fandt sted i Wien, og til deres positive resultat.

En fusionsenergikilde indebaerer mange fordele. Fusionsenergi kommer fra en kilde, som er bogstavelig talt uudtoemmelig, ensartet fordelt og relativt billig. Denne energiform er endvidere mere miljoevenlig, idet den er forbundet med faerre problemer paa dette omraade, end mange andre teknologier. Virkeliggoerelsen af et kommercielt levedygtigt anlaeg baseret paa fusionsenergi anerkendes derfor overalt som en fordel for hele menneskeheden.

Siden 1958 har fusionsforskning vaeret genstand for internationalt samarbejde i et omfang, som er usaedvanligt inden for andre videnskabelige omraader, og siden sin tilblivelse har Den Internationale Atomenergiorganisation haft et fusionsprogram, som i vaesentlig grad har lettet dette samarbejde. Jeg tror, at Organisationen fortsat kan spille den nyttige rolle i international fusionsforskning, den hidtil har haft.

Ud fra denne opfattelse har IAEA interesseret sig staerkt for de aftaler paa hoejt plan, der blev indgaaet i 1985 med henblik paa at udvide internationalt samarbejde inden for fusionsforskning, og har glaedet sig over at kunne stille sine tjenester til raadighed for de fremtidige partnere i organisationsfasen af en ny og betydningsfuld international opgave med titlen principskitseundersoegelse af den internationale termonukleare forsoegsreaktor (ITER). Det har yderligere glaedet os at hoere, at dette arbejde nu er blevet afsluttet med et positivt resultat, idet henstillinger om at ivaerksaette ITER-aktiviteten i overensstemmelse med det kommissorium, der er opnaaet enighed om, nu vil blive fremsat over for de paagaeldende myndigheder.

Aktiviteten vil blive udfoert af fire parter: Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom), Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker og Amerikas Forenede Stater.

IAEA vil vaere rede til at stille de tjenester til raadighed og udoeve de funktioner, der er skitseret i kommissoriet, paa de betingelser, der er defineret i bilag IV til dette dokument. Herudover vil organisationen paatage sig de noedvendige konsultationer med Det Europaeiske Faellesskab og vaertslandet med henblik paa at definere privilegier og immuniteter, som parterne i ITER-projektet vil nyde der, hvor skitseprojekteringen vil finde sted.

Jeg har nu den aere at indbyde Det Europaeiske Atomenergifaellesskab til at deltage i ovennaevnte aktivitet i overensstemmelse med kommissoriet (indlaeg 1) og henstillingerne i referatet af det andet moede i firepartsinitiativudvalget for ITER, afholdt i Wien den 18. og 19. oktober 1987 (indlaeg 2).

Modtag, hr. ambassadoer, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.

For Den Internationale

Atomenergiorganisation

Hans BLIX

Generaldirektoer

INDLAEG 1

KOMMISSORIUM

vedroerende skitseprojektering af en International Termonuklear Forsoegsreaktor

Artikel 1

Samarbejdsparter

Samarbejdet vil foregaa under Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA)'s auspicier blandt fire parter, der har lige status og yder lige bidrag. Parterne vil vaere Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom) (1), Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker (USSR) og Amerikas Forenede Stater (USA), i det foelgende benaevnt »parterne«.

Artikel 2

Samarbejdets emneomraader

Samarbejdets emneomraader (i det foelgende benaevnt »skitseprojekteringen«) vil vaere:

projektering:

a) at definere at saet tekniske karakteristika for en international termonuklear forsoegsreaktor (ITER) og derefter udfoere det noedvendige projekteringsarbejde for at fastslaa principskitsen

b) at definere kommende forsknings- og udviklingsbehov og udarbejde skoen over udgifter, personale og tidsplan for virkeliggoerelse af en saadan reaktor

c) at definere placeringsbehovene for ITER og gennemfoere en sikkerheds- og miljoeanalyse

F&U-aktiviteter:

d) at gennemfoere et koordineret specifikt vuderende forsknings- og udviklingsarbejde til stoette for projekteringsaktiviteterne

med henblik paa at tilvejebringe en skitse, som saa skal vaere tilgaengelig for alle parter og kunne anvendes enten i deres egne nationale programmer eller indgaa som en del af et stoerre internationalt samarbejdsprogram.

Artikel 3

Tidsplan og rapportering

3.1. Skitseprojekteringen vil blive gennemfoert i to faser:

- en definitionsfase

- og en projekteringsfase.

3.2. I definitionsfasen vil der i overensstemmelse med retningslinjerne i artikel 4 blive defineret en ITER-skitse med et enkelt saet tekniske karakteristika. Dette arbejde vil blive dokumenteret i definitionsfaserapporten, som efter godkendelse af ITER-Raadet vil blive stillet til raadighed for parterne i november 1988.

3.3. Som en del af definitionsfasen vil der i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6 og 7 blive udarbejdet et foreloebigt arbejdsprogram for projekterings- og F&U-aktiviteterne. Efter godkendelse af ITER-Raadet (artikel 5) vil dette program blive stillet til parternes raadighed i midten af 1988. Parternes gennemfoerelse af F&U-aktiviteterne vil begynde, saa snart programmet er godkendt af ITER-Raadet.

3.4. Projekteringsfasen vil begynde, saa snart definitionsfaserapporten er godkendt. Resultatet af projekteringsfasen vil vaere en endelig rapport, som indeholder principskitsen for ITER og en beskrivelse af alt udfoert arbejde i forbindelse med gennemfoerelsen af skitseprojekteringen. Rapporten vil omfatte og dokumentere alle omraader defineret i artikel 2.

3.5. Skitseprojekteringen vil vaere faerdig pr. 31. december 1990.

Artikel 4

Retningslinjer for skitseprojekteringen af ITER

Den overordnede maalsaetning for ITER er at paavise fusionsenergiens videnskabelige og teknologiske gennemfoerlighed. Dette maal soeges naaet med ITER ved en demonstration af kontrolleret antaendelse og langvarig forbraending af deuterium-tritium plasmaer med den stabile tilstand som det endelige maal. Dette vil ske ved at demonstrere teknologier, som er vaesentlige for en reaktor i et integreret system, og ved at gennemfoere en integreret afproevning af de hoej-varme-flux og nukleare komponenter, som kraeves for en udnyttelse af fusionsenergi til praktiske formaal.

Mere detaljerede maalsaetninger og vaesentlige karakteristika for ITER findes i bilag I.

Artikel 5

Organisationsstruktur

Skitseprojekteringen vil blive ledet og forvaltet af:

- ITER-Raadet (IC)

- ITER-Forvaltningsudvalget (IMC).

IC vil blive vejledet af:

- Det Videnskabelige og Tekniske Raadgivende Udvald for ITER (ISTAC).

5.1. ITER-Raadet

5.1.1. Sammensaetning og forretningsorden

Hver af parterne udpeger to medlemmer af ITER-Raadet. Medlemmerne kan ledsages af eksperter.

IC vil:

- handle enstemmigt

- moedes mindst to gange aarligt. Ekstraordinaere moeder vil blive indkaldt enten efter anmodning fra en af parterne eller efter anmodning fra ITER-Forvaltningsudvalget. Moederne vil normalt finde sted i Wien. Medlemmerne af IMC vil normalt deltage i moederne

- selv fastsaette sin forretningsorden.

5.1.2. Funktioner

IC vil vaere ansvarligt for den overordnede ledelse af skitseprojekteringen og vaere den oeverste tilsynsfoerende med dennes gennemfoerelse.

IC vil navnlig:

a) godkende det arbejdsprogram, som skal gennemfoeres i forbindelse med skitseprojekteringen, og fremsaette forslag til, hvorledes parterne kan finde veje og midler til at opfylde den maalsaetning om samarbejde, som er opstillet i artikel 2

b) godkende definitionsfaserapporten, andre foreloebige rapporter og den endelige rapport

c) sikre, at parterne bidrager til gennemfoerelse af skitseprojekteringen paa lige fod

d) regelmaessigt underrette parterne og generaldirektoeren for IAEA om de stedfundne fremskridt i forbindelse med skitseprojekteringen.

5.2. ITER-Forvaltningsudvalg

5.2.1. Sammensaetning og forretningsorden

Hver af parterne udpeger et medlem til ITER-Forvaltningsudvalget. Hvert medlem vil vaere ansvarlig for, at den af parterne, som har udpeget ham som medlem, yder sit bidrag til skitseprojekteringen.

IMC vil:

- handle enstemmigt

- moedes saa hyppigt, det er noedvendigt for at udoeve dets funktioner, og paa steder, som dets medlemmer enes om

- vaelge sin formand blandt sine medlemmer

- selv fastsaette sin forretningsorden, som skal godkendes af IC. 5.2.2. Funktioner

IMC vil vaere ansvarlig for gennemfoerelsen af skitseprojekteringen efter de af IC opstillede generelle retningslinjer. Udvalget vil forvalte og koordinere arbejdet med henblik paa et opnaa en sammenhaengende og anvendelig principskitse for ITER-reaktoren. IMC vil rapportere til IC.

IMC vil specielt:

a) udvikle, regelmaessigt ajourfoere og fremsende til IC's godkendelse et arbejdsprogram for projekterings- og F&U-aktiviteter under hensyntagen til den i artikel 3 skitserede tidsplan

b) uddele opgaver inden for arbejdsprogrammet og saaledes soerge for en ligelig fordeling af parternes bidrag

c) udarbejde og fremsende til IC's godkendelse definitionsfaserapporten og den endelige rapport som specificeret i artikel 3.2 og 3.4 samt andre foreloebige rapporter, som IC maatte anmode om

d) vurdere parternes indsats paa grundlag af deres gennemfoerelse af de tildelte opgaver og rapportere herom til IC

e) stille den noedvendige information til raadighed for, at IC og Det Videnskabelige og Teknisk Raadgivende Udvalg for ITER kan udoeve deres funktioner.

5.3. Det Videnskabelige og Tekniske Raadgivende Udvalg for ITER (ISTAC)

5.3.1. Sammensaetning og forretningsorden

ISTAC vil faa tolv medlemmer (tre medlemmer fra hver af parterne), som udpeges personligt af ITER-Raadet. De undvaelges paa en saadan maade, at det sikres, at alle omraader af den noedvendige ekspertise for gennemfoerelsen af skitseprojekteringen er repraesenteret i ISTAC.

ISTAC vil:

- vaelge sin formand blandt sine medlemmer

- moedes paa ITER-Raadets anmodning; medlemmer af IMC vil normalt deltage i moederne

- vedtage sin egen forretningsorden, som skal godkendes af ITER-Raadet.

5.3.2. Funktioner

Det Videnskabelige og Tekniske Raadgivende Udvalg vil efter anmodning fra ITER-Raadet vejlede dette paa videnskabelige og tekniske omraader.

Artikel 6

Projektering

Den af IMC koordinerede projektering forventes at kraeve:

- faelles arbejde (ca. 40 specialister) paa samme tekniske arbejdsplads i perioder paa adskillige maaneder

- projekteringsarbejde udfoert »hjemme« hos de enkelte parter

- workshops om specifikke tekniske emner afholdt paa steder, som aftales senere.

Hver af parterne vil paa lige fod bidrage baade til det faelles og det »hjemlige« projekteringsarbejde, som forventes at svare til 80 til 100 mandaar for de projekteringsaktiviteter, som er defineret i artikel 2.

Den detaljerede tilrettelaeggelse af projekteringsaktiviteterne vil blive fastlagt i det arbejdsprogram, som vil blive udarbejdet af IMC i overensstemmelse med artikel 5.2.2, litra a).

En skitse over projekteringsaktiviteterne findes i bilag II. Artikel 7

F&U-aktiviteter

F&U-aktiviteter vil blive koncentreret om gennemfoerligheden af emneomraader, som er af kritisk betydning for en skitseprojektering, som opfylder ITER-maalsaetningerne. F&U-opgaverne vil omfatte den noedvendige fysik og teknologi til opnaaelse af antaendelse og ligeledes udviklingen af en fysikdatabase, stroemtilfoerselsteknologi og den nukleare teknologi, som er noedvendig for opnaaelsen af drift og afproevning i stabil tilstand.

F&U-aktiviteterne vil blive gennemfoert i laboratorier hos de deltagende parter og ved anvendelse af eksisterende bilaterale og multilaterale aftaler, saafremt faelles arbejde skulle vise sig noedvendigt.

Parterne vil bidrage paa lige fod til F&U-aktiviteterne, som forventes at svare til ca. 10 mio US $ om aaret.

F&U-aktiviteterne og den detaljerede tilrettelaeggelse af koordineringen af disse vil blive specificeret i det arbejdsprogram, som vil blive udviklet af IMC i overensstemmelse med artikel 5.2.2, litra a).

En skitse af F&U-aktiviteterne findes i bilag III.

Artikel 8

Finansiering

Hver af parterne afholder selv omkostningerne i forbindelse med sit bidrag til skitseprojekteringen.

Artikel 9

Andre landes deltagelse

Efter samraad med de oevrige parter kan hver af parterne i sit bidrag til skitseprojekteringen inddrage andre lande, som er i besiddelse af specifikke fusionskapaciteter.

Artikel 10

Stoette fra IAEA

De tjenesteydelser, som vil blive stillet til raadighed af IAEA for skitseprojekteringen, er skitseret i bilag IV.

Artikel 11

Bilag

Bilagene I, II, III og IV indgaar som integrerende dele i kommissoriet. Tekniske enkeltheder som et fast udgangspunkt for projekteringsprocessen findes i bilag I, II og III.

(1) Herunder lande, som er tilknyttet Euratom Fusionsprogrammet.

Bilag I

Kommissorium

ITER maalsaetninger og vigtigste karakteristika

1. Programmaalsaetninger

Den overordnede maalsaetning for ITER er at paavise fusionsenergiens videnskabelige og teknologiske gennemfoerlighed. ITER vil opnaa dette ved at demonstrere kontrolleret antaendelse og langvarig forbraending af et deuterium- og tritiumplasma med opnaaelse af den stabile tilstand som det endelige maal ved demonstrering af teknologier, som er af vaesentlig betydning for en reaktor i et integreret system, og ved at gennemfoere en integreret afproevning af hoej-varme-flux og nukleare komponenter, som er noedvendige for anvendelsen af fusionsenergi til praktiske formaal. Gennem opfyldelsen af disse maalsaetninger vil ITER stille en database inden for fysik og teknologi til raadighed, som er noedvendig for projektering og konstruktion af et demonstrationsanlaeg for fusionsenergi.

Det grundlaeggende ITER-apparatur vil blive baseret paa den videnskabelige og teknologiske database, som forventes at vaere til raadighed som grundlag for en beslutning ved udgangen af den nuvaerende skitseprojekteringsfase (1990), hvor man vil gaa over til den egentlige konstruktionsfase (datoen for paabegyndelsen af den egentlige konstruktion er fastsat til 1993). Men saavidt muligt boer projekteringen vaere tilstraekkelig fleksibel til at indfoere nye og avancerede egenskaber og give mulighed for at optimere plasmaydeevnen under drift. ITER-projektet vil drage fordel af det internationale samarbejde ved at kombinere den tekniske ekspertise, som findes i deltagerlandene, og ved i projekteringen at tillade indfoerelsen af avancerede egenskaber og nye teknologier, som udvikles i deltagernes nationale programmer. ITER boer projekteres paa en saadan maade, at maalsaetningerne vil kunne opfyldes med rimelige omkostninger.

1.1. Maalsaetninger paa det plasma-fysiske omraade

Det er hensigten med ITER at demonstrere kontrolleret antaendelse og langvarig forbraending af deuterium-tritium-plasmaer med opnaaelse af en stabil tilstand som det endelige maal.

1.2. Tekniske maalsaetninger

Med ITER skal der foretages en vurdering af projekteringsbegreber og en kvalificering af tekniske komponenter til en reaktor for fusionsenergi. Desuden skal ITER demonstrere paalideligheden af sine tekniske systemer og vise, at det er muligt at holde reaktoren i drift. Driften af ITER maa demonstrere potentiellet for sikker og miljoevenlig drift af en kraftfrembringende fusionsreaktor.

1.3. Afproevningsprogram

ITER vil tjene som afproevningsfacilitet for neutronik, taeppemoduler, tritiumproduktion og avancerede plasmateknologier. En vigtig maalsaetning vil vaere udtraekningen af hoejtemperaturvarme fra reaktorrelevante taeppemoduler paa en maade, som er anvendelig til el-fremstilling.

2. Tekniske maalsaetninger og karakteristika

2.1. Driftsplan

Efter en indkoerings- og plasmaoptimeringsperiode med anvendelse af hydrogen- og deuteriumplasmaer vil ITER-driften blive gennemfoert i to faser: en fysikfase, hovedsagelig koncentreret om at naa de plasmafysiske maal, og en teknologifase koncentreret om tekniske maalsaetninger og afproevningsprogrammet.

Mellem de forskellige driftsfaser vil der kunne vaere behov for at aendre reaktoropbygningen f.eks. for saa vidt angaar skjold/taeppe-komponenter og materialer, som omgiver plasmaet.

2.2. Plasmadrift

I fysikfasen vil driften af ITER-plasmaet foerst ske i pulseret form ved kontrolleret forbraending, hvor energitilfoersel udefra til styring af plasmaprofiler og energibalance er ubetydelig sammenlignet med alfapartikelenergien. I denne fase vil forbraendingspulsen derefter blive udvidet henimod en stabil tilstand med sigte paa den hoejst mulige Q-vaerdi (Q er forholdet mellem fusionsenergi og den tilfoerte energi til drift af forbraendingen). Som foelge af oenskeligheden af en transientfri nuklear afproevning vil ITER i teknologifasen koere i en stabil tilstand, selvom effektiviteten af ikke induktiv stroemdrift og begraensninger i plasma-betavaerdien kun vil tillade en Q-vaerdi paa ca. 5.

2.3. Indeslutningsevne

ITER boer projekteres til at have en indeslutningsevne, der er tilstraekkelig stor til at naa antaendelse. Den betydelige usikkerhed, der stadig goer sig gaeldende med hensyn til plasmaindeslutning af tokamak-plasmaer af reaktor-stoerrelse, kraever et meget omhyggeligt valg af ITER-indeslutningskarakteristika. En maade af kvantificere disse karakteristika paa er via den plasmastroem, som er mulig i apparaturet. Nuvaerende stor-tokamak-forsoeg, som ikke er beregnet paa antaendelse, er i stand til at opnaa plasmastroemme af stoerrelsesordenen 3-5 MA, og der er planer om at oege dette til 7 MA i JET.

De forskellige gradueringer, der er forelaaet for plasmaindeslutning i naestetrins-apparatur, indebaerer, at med de magnetfelter, der er til raadighed i ITER, vil den noedvendige stroem til antaendelse ligge inden for et omraade fra lige under 10 MA og helt op til 20 MA eller mere. Medens det er vanskeligt fuldt ud at daekke hele dette omraade, er det opfattelsen, at ITER's stroemfoeringsevne i forbindelse med antaendelsesforsoeg maa vaere af en saadan art, at den daekker det meste af ovennaevnte omraade, hvilket indebaerer en stroem, som er ca. dobbelt saa stor som den maksimale stroem, som er opnaaelig i den nuvaerende generation af store tokamaker. Denne stroemfoerende evne maa opnaas med en sikkerhedsfaktor Q, som svarer til den vaerdi, der ifoelge det foreliggende datagrundlag kan opnaas for stabil drift ved en plasmaforlaengelse paa op til ca. 2.

Herudover maa ITER vaere udformet, saa den er kompatibel med kravene om drift i stabil tilstand. Eftersom den indeslutning, som kraeves for en Q-vaerdi paa ca. 5, er mindre end den, der kraeves for antaendelse, kan plasmastroemmen vaere tilsvarende lavere under drift i stabil tilstand.

2.4. Pulslaengde

Pulslaengden maa vaere tilstraekkelig til, at plasmaet kan naa op paa ligevaegtsforbraending, hvor energibaerende og varmefrembringende alfapartikler samt urenheder alle har naaet en stabil tilstand. Pulslaengden boer ogsaa udgoere en saa stor del af den globale plasmaskintid som mulig, saa man naermer sig ligevaegtsplasmaprofiler, hvilket indebaerer en pulslaengde paa mindst nogle faa hundrede sekunder.

ITER maa i den fysiske fase kunne foretage en rent induktiv »ramp-up« og vedligeholdelse af plasmastroemmen unden den kraevede minimale pulslaengde. Der vil blive anvendt radiofrekvensteknikker f.eks. til en delvis ikke induktiv stroem »ramp-up« for yderligere af forlaenge den induktivt fremkaldte forbraendingspuls.

Maalet for driften i stabil tilstand vil blive naaet ved en fuldstaendig ikke induktiv stroemvedligeholdelse under anvendelse af teknikker med radiofrekvens eller en neutral straale eller en kombination af disse to. Drift med ikke induktiv stroem boer indfoeres og afproeves i den fysiske fase saa snart som muligt.

2.5. Neutronvaegbelastning

For at gennemfoere nuklear og hoej-temperatur-flux komponentafproevning under betingelser, som er relevante for en fusionsenergireaktor, er det noedvendigt med en gennemsnitlig neutronvaegbelastning paa ca. 1 MW/m2.

2.6. Neutronflux

ITER boer i hele sin levetid vaere i stand til at levere en nyttig neutronflux paa ca. 1 MWa/m2. Men konstruktionen boer aabne mulighed for en hoejere neutronflux af stoerrelsesordenen 3 MWa/m2.

2.7. Formeringsevne

Den foreskrevne neutronflux paa 1 MWa/m2 for ITER svarer til et totalt tritiumforbrug af stoerrelsesordenen 20 til 30 kg. I teknologifasen boer der i ITER vaere mulighed for et tritiumformeringstaeppe, som tager sigte paa et naa op paa en formeringshastighed saa taet ved 1 som muligt uden at saette apparaturets paalidelighed og tilgaengelighed paa spil. For at opnaa maksimal paalidelighed kan formeringskappen vaere af en ikke reaktorrelevant udformning.

Formaalet med formeringskappen er at undgaa begraensninger af apparaturtilgaengelighed som foelge af afhaengigheden af eksterne tritiumkilder. Men eftersom man ikke kan vaere sikker paa at naa op paa en formeringshastighed paa 1, vil det vaere noedvendigt at undersoege muligheden af en ekstern tritiumlevering af stoerrelsesordenen 1 kg/aar. For den fysiske fases vedkommende, hvor der kun vil vaere behov for tritium i begraensede maengder, forventes det, at de eksterne kilder vil vaere tilstraekkelige.

2.8. Tilgaengelighed

For at naa op paa den foreskrevne neutronflux paa 1 MWa/m2 inden for en rimelig driftslevetid maa den generelle tilgaengelighed for ITER i teknologifasen vaere paa mindst 10 %. I aar med maksimal paalidelighed skulle ITER vaere i stand til at naa op paa tilgaengelighedsniveauer af stoerrelsesordenen 25 %. Et vigtig krav til ITER vil vaere drift med meget hoej tilgaengelighed (kontinuerlig drift) i perioder med en varighed af en til to uger.

Bilag II

Kommissiorium

Oversigt over projekteringsaktiviteterne

1. Tidsplan

Projektet skal bestaa af en definitions- og en projekteringsfase. Definitionsfasen vil begynde i marts 1988 og vil vaere afsluttet i slutningen af september 1988. Dette arbejde vil blive dokumenteret med definitionsfaserapporten, som efter at vaere godkendt af ITER-Raadet vil blive stillet til parternes raadighed i november 1988. Projekteringsfasen vil blive paabegyndt, saa snart definitionsfaserapporten er godkendt, og skal vaere afsluttet den 31. december 1990. ITER-Forvaltningsudvalget er ansvarligt for enkelthederne i tidsplanen.

2. De vigtigste opgaver blandt projekteringsaktiviteterne

2.1. Definitionsfase

Formaalet med definitionsfasen vil vaere:

- at fastslaa plasmaprojekteringsbegrebet og fastlaegge de vigtigste projekteringsmaessige begraensninger

- at udvaelge de overordnede konstruktionsmaessige traek, herunder urenhedskontrolmetoder, opvarmnings- og stroemfremdrivningsmetoder, magnetisk feltspoleteknologi, formeringstaeppetyper, materialer og reaktorvedligeholdelse

- at fastlaegge de overordnede plasmaparametre, TF-spoleform, PF-spolelokaliseringer og -stroemme samt plasmadriftscenario

- at udvikle en foreloebig reaktorkonfiguration

- at identificere F&U-emneomraader, som er noedvendige for skitseprojekteringen af ITER, og at foreslaa disse for ITER-Raadet

- at dokumentere konklusionerne i en rapport.

2.2. Projekteringsfase

Maalsaetningerne for projekteringsfasen vil vaere:

- at udvikle principskitsen for en ITER-maskine, herunder hjaelpesystemer

- at gennemfoere en sikkerheds- og miljoeanalyse

- at klarlaegge de placeringsmaessige krav

- at definere behovene for den fremtidige forskning og udvikling

- at udarbejde et skoen over omkostninger, personel og tidsplan for opfoerelse og drift

- at dokumentere resultaterne i en endelig rapport.

3. Aktivitetsform

ITER-projekteringen skal udfoeres som et enkelt integreret projekt. Dette vil kraeve en deling af opgaverne mellem deltagerne og overfoersel af information mellem parterne saavel som en kontinuerlig integrering af indsatsen. I erkendelse af den intensive integreringsindsats, som vil vaere noedvendig for at gennemfoere en saadan enkelt projektering, vil faelles arbejde (ca. 40 specialister eller ca. 10 pr. deltagende part) vaere noedvendig i perioder paa op til adskillige maaneder. Der vil vaere behov for mange workshops af kortere varighed.

BILAG III

Kommissorium

Oversigt over F&U-aktiviteter

Den for ITER specifikke F&U-indsats boer koncentreres om gennemfoerlighedsomraader, som er kritiske for et skitseprojekt, som opfylder ITER-maalsaetningerne.

En saadan F&U maa identificeres omgaaende og gennemfoeres hurtigt for at tilvejebringe resultaterne i tide for projekteringsarbejdet.

Gennemfoerlighedsomraader vil omfatte den fysiske ydeevne og den tekniske udformning af maskinen, som er noedvendig for at opnaa antaendelse, og ligeledes de ikke induktive stroemfremdrivnings- og langpuls-nukleare teknologier, som er noedvendige for drift og afproevning i stabil tilstand.

1. F & U-plan

F&U-planen boer omfatte:

- en definition af de for ITER specifikke F&U-opgaver

- en deling af opgaverne mellem parterne

- en specifikation af F&U-milepaele, noedvendige resultater og tidsplan.

Ansvaret for gennemfoerelsen af de enkelte dele af planen paahviler hver enkelt part eller i givet fald kombinationer af flere parter, som arbejder efter eksisterende bilaterale eller multilaterale aftaler. Ved uddelegeringen af opgaverne boer IMC tage hensyn til saadanne aftaler og ligeledes til gaeldende politiske begraensninger; ansvaret for at sikre, at planen er i overensstemmelse med saadanne aftaler og begraensninger, ligger hos ITER-Raadet.

2. Rapportering af information

Der vil blive afleveret skriftlige rapporter til IMC som bevis paa den gennemfoerte F&U. Rapporterne boer indeholde information, som anses for offentliggjort og indeholder ikke ophavsretligt beskyttet information eller information forbeholdt en begraenset kreds. IMC's accept af rapporterne indebaerer, at parternes ansvarsomraader er godtgjort.

Der boer afholdes regelmaessige workshops med henblik paa at rapportere om udfoert arbejde og tilpasse opgaver og planer i overensstemmelse med behovene paa projekteringsomraadet. Tidsplanen for disse moeder vil blive lagt af IMC ud fra hensynet til en snaever koordinering og moededeltagernes oevrige rejseplaner. Adgang til andre F&U-arbejder ud over ITER-opgaver vil ske paa frivilligt grundlag.

Bilag IV

Kommissorium

Stoette fra IAEA

Skitseprojekteringen af ITER vil blive gennemfoert under Den Internationale Atomenergikommissions auspicier.

De personer, som udnaevnes af parterne til ITER-Raadet og ITER-Forvaltningsudvalget, vil blive akrrediteret af generaldirektoeren for IAEA.

IAEA vil stoette ITER-aktiviteten administrativt. Denne stoette vil omfatte:

- moede- og kontorfaciliteter for ITER-aktiviteter i Wien tillige med det noedvendige sekretariat og andre stoettetjenester

- om noedvendigt faciliteter for i Wien at opretholde et kontor oprettet af parterne med henblik paa at udfoere de funktioner, de skoenner noedvendige for den hensigtsmaessige gennemfoerelse af aktiviteten

- bistand til ITER-aktiviteterne ved tilrettelaeggelse af foelgende funktioner: organisation af ITER-moeder, redigering og offentliggoerelse af tekniske rapporter om ITER og vedligeholdelse af et bibliotek af ITER-dokumenter

- bistand til sikring af hurtige kommunikationer mellem parternes enkelte arbejdshold

- et forum for fremlaeggelse af ITER-resultater ved IAEA-konferencen om plasmafysik og forskning af kontrolleret nuklear fusion.

IAEA's udgifter til stoette for ITER-aktiviteten vil ikke overstige det budget, der er afsat for INTOR. Noedvendige udgifter til stoette for ITER-aktiviteten ud over dette beloeb vil blive daekket af parterne selv.

INDLAEG 2

REFERAT AF MOEDET I FIREPARTSINITIATIVUDVALGET (QIC) FOR DEN INTERNATIONALE TERMONUKLEARE FORSOEGSREAKTOR (ITER) IAEA

Wien, 18. og 19. oktober 1987

Efter indbydelse fra IAEA's generaldirektoer Blix moedtes ITER QIC-delegationerne fra EF, Japan, Sovjetunionen og USA for anden gang under IAEA's auspicier i Wien. Dette andet forhandlingsmoede var en opfoelgning af det foerste sonderende moede den 15. og 16. marts 1987. De fire parter moedtes for at overveje henstillinger om aktioner til en udvidelse af det internationale samarbejde om fusion for fredelige formaal til hele menneskehedens bedste. Vicegeneraldirektoer Zifferero boed de fire delegationer velkommen paa generaldirektoer Blix's vegne. De fire parter enedes om en enkelt moedeleder og opfordrede P. Fasella (EF) til at lede moedet.

Paa det foerste moede havde QIC nedsat en teknisk arbejdsgruppe med henblik paa at udvikle forslag til ITER-aktivitet paa tekniske og organisatoriske omraader. Formanden for arbejdsgruppen, K. Tomabechi (Japan), fremlagde arbejdsgruppens rapport. QIC gennemgik og godkendte rapporten med en paaskoennelse af det omfattende arbejde, der var udfoert. QIC paaskoennede isaer vaerdien af den tekniske enighed, der var opnaaet og kommet til udtryk i rapportens bilag. QIC gennemgik derefter udkastet til kommissorium og enedes om en endelig version.

I forbindelse med droeftelsen af kommissoriet bad den japanske delegation om en naermere redegoerelse for den juridiske status af den foreslaaede ITER-aktivitet under IAEA's auspicier. Vicegeneraldirektoer Zifferero meddelte, at som en del af organisationens behandling af 1988-budgettet havde en ITER-aktivitet opnaaet fuld godkendelse som et projekt under organisationen som defineret i artikel XI i organisationens vedtaegter.

Efter omhyggelig gennemgang af arbejdsgruppens rapport besluttede QIC-delegationerne enstemmigt at anbefale myndighederne i deres respektive lande af deltage i ITER-aktiviteten under det foreslaaede kommissorium.

QIC overvejede derefter som en helhed spoergsmaalet om den tekniske placering af det faelles arbejde og formandsposterne i de forskellige ITER-organer. QIC anbefalede enstemmigt parterne, at foelgende aktioner blev ivaerksat med henblik paa at indlede ITER-aktiviteten hurtigst muligt:

I definitionsfasen:

a) Formaendene for IC, IMC og ISTAC udpeges i en periode svarende til varigheden af denne fase - J.F. Clarke, formand for IC, K. Tomabechi for IMC og B.B. Kadomtsev for ISTAC

b) moederne i IC og ISTAC holdes normalt i IAEA i Wien

c) den tekniske placering af faelles ITER-arbejde bliver IPP-Garching.

Beslutningen om formandsposter, moedested for IC og ISTAC samt den tekniske placering af det faelles arbejde i projekteringsfasen vil blive truffet af IC, foerend definitionsfasen er til ende.

Under afventning af en formel accept af ITER-aktiviteter fra de fire parters side vil der blive afholdt tekniske workshops blandt parternes repraesentanter med henblik paa at forberede ivaerksaettelsen af ITER-aktiviteter i april 1988, Dr. Tomabechi har faaet til opgave at tilrettelaegge denne workshop.

For saa vidt angaar proceduren med henblik paa opnaaelse af formel enighed besluttede QIC at anmode generaldirektoeren om at sende et brev til hver af de fire parter med en opfordring til at deltage i ITER-aktiviteten under det forelaaede kommissorium. En accept heraf vil formelt ivaerksaette aktiviteten.

Delegationerne gav alle udtryk for deres tilfredshed med den hoeje grad af samarbejde, der var kommet til udtryk paa moedet, og som er resulteret i den ovennaevnte enstemmige indstilling.

Undertegnet af lederne af delegationerne for de fire parter.

For Det Europaeiske Faellesskab

P. FASELLA

For Japan

T. KAZUHARA

For Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker

E. VELIKHOV

For Amerikas Forenede Stater

J. DECKER

B. Brev fra Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber

26. februar 1988

Hr. generaldirektoer Hans Blix,

Jeg tillader mig at henvise til Deres brev af 2. november 1987, stilet til lederen af den delegation, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber har ved de internationale organisationer i Wien, og hvori Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom) indbydes til at deltage i skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsoegsreaktor (ITER) i overensstemmelse med kommissoriet og anbefalingerne i referatet af det andet moede i Firepartsinitiativudvalget for ITER (Wien, den 18. og 19. oktober 1987), begge vedlagt Deres brev som bilag, sammen med Japan, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker og Amerikas Forenede Stater.

Jeg skal herved underrette Dem om Euratoms samtykke i at deltage i ovennaevnte aktiviteter paa de vilkaar og betingelser, der er specificeret i Deres brev med bilag.

Modtag, hr. generaldirektoer, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.

For Kommissionen

Michael GOPPEL

Lederen af delegationen