BESLUTNING

af Den Parlamentariske Forsamling Euronest om fremme af digitalisering med henblik på at forbedre effektiviteten og stimulere den økonomiske vækst i EU og landene i Det Østlige Partnerskab

(2020/C 134/02)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

— der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011 og den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017,

— der henviser til associeringsaftalerne mellem EU på den ene side og Georgien, Moldova og Ukraine på den anden side, navnlig de vidtgående og brede frihandelsaftaler (DCFTA'er),

— der henviser til de rapporter om verdens investeringer (»World Investment Reports«), der udgives af De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling,

— der henviser til Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens fælles arbejdsdokument af 9. juni 2017 med titlen »Eastern Partnership — 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible results« (Det Østlige Partnerskab — 20 resultater, der skal opnås i 2020, med fokus på nøgleprioriteter og konkrete resultater),

— der henviser til den europæiske naboskabspolitik, der trådte i kraft i 2014 som en del af det europæiske naboskabsinstrument 2014-2020,

— der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015,

— der henviser til den fælles erklæring fra udenrigsministrene i Visegradgruppen om Det Østlige Partnerskab som opfølgning på resultaterne af deres møde i Warszawa den 12. april 2017 om at stille EU-medlemskab i udsigt for de lande i Det Østlige Partnerskab, der er interesserede heri,

— der henviser til det andet ministermøde i Det Østlige Partnerskab om den digitale økonomi, der blev afholdt den 5. oktober 2017 i Tallinn, Estland,

— der henviser til ENI — EU4Digital: supporting digital economy and society in the Eastern Partnership (ENI — EU4Digital: støtte til den digitale økonomi og det digitale samfund i Det Østlige Partnerskab),

— der henviser til programmeringen af det europæiske naboskabsinstrument (ENI) — det regionale strategidokument for Det Østlige Partnerskab 2014-2020 (2014-2020) og det flerårige vejledende program (2017-2020),

— der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« af 7. februar 2013,

— der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: Opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU« af 13. september 2017,

A. der henviser til, at samarbejdet inden for rammerne af Den Parlamentariske Forsamling Euronest sigter mod at skabe positive virkninger ved at udvikle nationale systemer for elektronisk handel og elektronisk logistik, herunder digitale transportkorridorer i partnerlandene gennem harmonisering af dem med EU's bedste praksis for det digitale indre marked;

B. der henviser til, at det forstærkede samarbejde mellem EU og de østeuropæiske partnerlande inden for den digitale økonomi vil skabe nye muligheder for virksomheder og borgere og skabe økonomisk vækst og velstand;

C. der henviser til, at harmoniseringen af de digitale markeder inden for EU4Digital-initiativet er blevet støttet af deltagerne i Det Østlige Partnerskab og EU for at fjerne eksisterende udfordringer og barrierer for paneuropæiske onlinetjenester for borgere, statslige forvaltninger og virksomheder;

D. der henviser til, at udviklingen af en digital økonomi vil bidrage til at skabe nye job, øge virksomhedernes effektivitet, tiltrække investeringer, stimulere handel, modernisere udviklingen af innovative økonomier og øge gennemsigtigheden;

E. der henviser til, at det er bredt accepteret, at fremme af digitalisering kan være afgørende for den økonomiske vækst på kort og lang sigt i landene i Det Østlige Partnerskab og EU's medlemsstater, da denne tilgang giver afsmittende fordele gennem overførsel af teknologi og overførsel;

F. der henviser til, at drivhusgasemissioner, der er forbundet med digitalisering, er hastigt stigende, da der er behov for store mængder elektricitet til behandling og lagring af big data samt til fremstilling af computere, skærme og smartphones;

G. der henviser til, at digitale teknologier har en betydelig negativ indvirkning på miljøet og menneskers sundhed med hensyn til affaldsproduktion og eksport til fattige lande, overdrevent vandforbrug og forurenende råstofudvinding, ofte i konfliktområder;

H. der henviser til, at der i dokumentet »20 konkrete mål for 2020« blev redegjort for betydningen af digitalisering og fastsat en række ambitiøse mål med henblik på at harmonisere de digitale markeder under søjlen »Økonomisk udvikling og markedsmuligheder«;

I. der henviser til, at den digitale økonomi spiller en vigtig rolle i bilaterale dialoger som et af de prioriterede områder for landene i EU og Østpartnerskabet sammen med interoperabilitetsrammen, e-handel, e-sundhed og afskaffelse af roaminggebyrer for partnerlande;

J. der henviser til, at Det Østlige Partnerskabs Connect-program sigter mod at mindske den digitale kløft mellem landene i Det Østlige Partnerskab og støtte forsknings- og uddannelsessamfundenes behov i de nationale forsknings- og uddannelsesnetværk;

K. der henviser til, at cybersikkerhedsdelen nu anerkendes som en integreret del af en effektiv digitaliseringsproces og af offentlig-private partnerskaber;

L. der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Georgien, associeringsaftalen mellem EU og Moldova, associeringsaftalen mellem EU og Ukraine, den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien samt partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Aserbajdsjan;

1. understreger den strategiske betydning af at fremme digitalisering som en proces til at forbedre effektiviteten og stimulere den økonomiske vækst i EU og landene i Det Østlige Partnerskab; fremhæver, at det uudnyttede potentiale i samarbejdet mellem EU og de østeuropæiske partnerlande inden for den digitale økonomi og det digitale samfund kan frigøres gennem investeringer i bredbåndsinfrastruktur, ved at harmonisere lovgivningen med EU-normer og ved at fremskynde integrationen af EU's digitale indre marked;

2. anerkender, at integration af digitale teknologier i dagligdagen, der bidrager til, at der er adgang til mere pålidelige og nyttige oplysninger og behandling heraf, indeholder betydelige urealiserede muligheder for økonomisk vækst, produktivitet og social beskyttelse;

3. mener, at digitaliseringens potentiale kombineret med de nye teknologier, der omfatter kunstig intelligens, big data, biometri og distributed ledger-teknologi, samtidig kan forbedre leveringen af offentlige tjenester, kvalitetsstyring og finanspolitisk gennemsigtighed, hvilket vil reducere korrupte transaktioner; understreger samtidig, at denne lettelse kan udløse markedsvolatilitet og øge sårbarheden over for cyberangreb og svig gennem en overdreven koncentration og en svag juridisk regulering;

4. bemærker, at de strategiske tilgange til digitalisering i forskellige nationale økonomier afhænger af de institutionelle forhold, traditioner og magtforhold; anerkender, at der med hensyn til digitale samfund, økonomi og innovation er en kløft mellem EU og de østeuropæiske partnerlande, som kan skabe endnu dybere skel i fremtiden med vækst i en digital industri og »Work 4.0«; mener, at det er nødvendigt at tage hensyn til arbejdstagernes rettigheder og tilbyde alle arbejdstagere samme behandling, uanset om de arbejder i den digitale økonomi eller ej;

5. mener, at det for at mindske de økonomiske risici i forbindelse med digitalisering er nødvendigt at gennemføre omfattende reformprogrammer for de nationale regeringer, absorbere tilstrækkelige tildelte ressourcer og gennemføre en koordineret tilgang i EU og landene i Det Østlige Partnerskab i forbindelse med reguleringen af digitaliseringsprocessen;

6. understreger betydningen af at harmonisere de digitale markeder i landene i Det Østlige Partnerskab med et fælles digitalt indre marked i EU; understreger behovet for at danne fælles grundlag for udvikling af programmer for digitale markeder, regulering af digitale markedsmæssige tjenester og godkendelse af innovationer inden for informations- og kommunikationsteknologi, telekommunikation, forvaltning af digital tillid og sikkerhed, elektroniske færdigheder, elektronisk sundhed og e-handel;

7. anerkender, at udviklingen af ensartede regler og standarder for at sikre integriteten af data, algoritmer og platforme for de nationale regeringer vil styrke anvendelsen af digitale systemer til beskyttelse af forbrugerne på en række forskellige måder, herunder gennemsigtige og afbalancerede kontrakter og retten til privatlivets fred;

8. opfordrer landene i Det Østlige Partnerskab til at fremskynde processen med at harmonisere national lovgivning for at forbedre beskyttelsen af personoplysninger ved at reformere systemet og reglerne for cybersikkerhed i overensstemmelse med EU's retlige normer; mener, at opbygning af forbrugertillid, privatlivets fred, databeskyttelse og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder vil fremme den frie udveksling af information, idéer og viden;

9. understreger, at der er behov for at lade udbredelsen af digitale teknologier ledsage af et sæt af standarder, som vil bidrage til den sociale og miljømæssige bæredygtighed af IKT-værdikæder, for at sikre, at tiltag vedrørende digitalisering stemmer overens med målene for bæredygtig udvikling og målene for klima-, energi- og miljøpolitikken;

10. understreger behovet for en bedre harmonisering af fælles aktiviteter og godkendelse af digitale handelsregler for kontrakter og levering af digitalt indhold, grænseoverskridende overførsel af onlineindholdstjenester, geografisk blokering og forbrugerbeskyttelse;

11. understreger betydningen af samarbejdsorienteret grænseoverskridende e-identifikation, hvad angår skabelse og kontrol af e-signaturer og e-segl; bemærker behovet for at harmonisere fælles regler for retssikkerhed og teknisk kompatibilitet for e-mail-identifikatorer og elektroniske signaturer og tillidstjenesteudbydere, der tilbyder disse tjenester i landene i Det Østlige Partnerskab og EU;

12. henleder opmærksomheden på betydningen af at stimulere den økonomiske vækst ved at skabe arbejdspladser og forretningsmuligheder og navnlig yde støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) samt af at forbedre miljøet for deres funktion i landene i Det Østlige Partnerskab; glæder sig over resultaterne af Det Østlige Partnerskabs 64. erhvervsforum, hvor der var fokus på digital økonomi og innovation samt styrkelse af direkte relationer mellem SMV'er;

13. opfordrer de nationale regeringer og private virksomheder til at skabe innovative knudepunkter på tværs af grænserne under hensyntagen til mulighederne for ny vækst i områder med tilstrækkelige digitale færdigheder og teknologisk infrastruktur, som vil mindske arbejdsløsheden og stimulere højere lønninger;

14. understreger, at systematisk inddragelse af centrale aktører såsom fagforeninger og arbejdsgiverforeninger og revitalisering af selskabsstrukturer synes at være en lovende strategi for fremme af digitalisering med henblik på at forbedre effektiviteten og stimulere den økonomiske vækst i EU og landene i Det Østlige Partnerskab;

15. bemærker, at innovation inden for telekommunikation (telegraf, telefon, radio, tv, internet) industri (produktionsfaciliteter og -metoder), transport (tog, biler, fly) samt sundhed og hygiejne (penicillin, røntgen) ikke kun kan skabe markeder for produkter, men også kan hjælpe med at løse samfundsmæssige problemer;

16. henleder opmærksomheden på betydningen af at stimulere digitale innovationer ved at skabe nye samarbejdsformer med henblik på at sikre udvikling af koordinering på dette område samt deltagelse af statslige og private sektorer i denne platform:

17. understreger, at landene i Det Østlige Partnerskab står over for store udfordringer med hensyn til at skabe byggesten til en vellykket digital økonomi og »Industry 4.0«; henleder opmærksomheden på nødvendigheden af at skabe et gunstigt miljø for udvikling af en tilpasningsdygtig og kreativ arbejdsstyrke, der med fremtidssikrede digitale færdigheder er i stand til at fremme innovation, samt en sammenhængende, samarbejdsorienteret og effektiv institutionel ramme for digital omstilling; bemærker, at selv om e-forvaltningsprojekter har medført betydelige ændringer i landenes og deres økonomiers funktion, er der behov for en yderligere indsats på både regionalt og nationalt plan med hensyn til beskatning, sociale systemer, arbejdslovgivning, modernisering af uddannelse, støtte til innovation, social dialog og e-business;

18. bemærker, at der er behov for en mere intensiv udvikling af offentlig-private partnerskaber inden for cybersikkerhed (både på nationalt og internationalt plan), som bør have til formål at udvikle større tillid mellem de vigtigste interessenter, skabe effektive redskaber for deres interaktion og lette hurtig udveksling af oplysninger om cyberhændelser og cyberangreb først og fremmest på det økonomiske område;

19. opfordrer EU og landene i Det Østlige Partnerskab til at overveje de særlige risici, som de russiske aktører, der er involveret i cyberangreb og misbrug af naturlige produktfunktioner, udgør; understreger behovet for at tilpasse politikker for cybersikkerhed, forsvar og afskrækkelse på nationalt plan gennem regelmæssigt ajourførte handlingsplaner med konkrete mål og tidsfrister;