SAMARBEJDSAFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Slovenien

DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«,

paa den ene side

og REPUBLIKKEN SLOVENIEN, i det foelgende benaevnt »Slovenien«,

paa den anden side,

SOM HAR SAT SIG FOR at udbygge det oekonomiske samarbejde mellem Faellesskabet og Slovenien,

SOM ER BESLUTTET PAA at fremme udviklingen og diversificeringen af det oekonomiske, finansielle og handelsmaessige samarbejde med henblik paa at opnaa en bedre balance samt forbedre strukturen i deres samhandel og udvide denne og oege deres befolkningers velfaerd,

SOM HAR DET FORSAET at sikre et fastere grundlag for samarbejdet i overensstemmelse med deres internationale forpligtelser,

SOM HENVISER TIL maalsaetningerne i aftalerne undertegnet den 10. november 1975 i Osimo af Den Italienske Republik og Den Socialistiske Foederative Republik Jugoslavien, navnlig i aftalen om fremme af det oekonomiske samarbejde mellem disse to lande,

SOM ER SIG BEVIDST, at det er noedvendigt at etablere harmoniske oekonomiske og handelsmaessige forbindelser mellem Faellesskabet og Slovenien,

SOM ER SIG BEVIDST, at det er vigtigt at sikre en fuldstaendig gennemfoerelse af alle bestemmelserne og principperne for CSCE-processen (Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa), saerlig dem, der er nedfaeldet i Helsingfors-slutakten, i slutdokumenterne fra konferencerne i Madrid, Wien og Koebenhavn, og i Paris-charteret om et nyt Europa, navnlig vedroerende retsstaten, demokratiet og menneskerettighederne, samt bestemmelserne og principperne i dokumentet fra CSCE-konferencen i Bonn om oekonomisk samarbejde,

SOM ERKENDER, at det er vigtigt at sikre de etniske og nationale gruppers og mindretallenes rettigheder i overensstemmelse forpligtelserne i henhold til CSCE,

SOM ER SIG BEVIDST, at det er vigtigt at styrke deres demokratiske institutioner og at stoette den oekonomiske reformproces i Slovenien,

SOM ER SIG BEVIDST, at denne samarbejdsaftale udgoer en foerste etape i etableringen af forbindelser mellem de kontraherende parter og til sin tid vil kunne erstattes af en Europaaftale om associering,

HAR VEDTAGET at indgaa denne aftale og har med henblik herpaa som befuldmaegtigede udpeget:

DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB:

Niels HELVEG PETERSEN,

udenrigsminister for Kongeriget Danmark,

formand for Raadet for De Europaeiske Faellesskaber

Sir Leon BRITTAN,

medlem af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber

REPUBLIKKEN SLOVENIEN:

Janez DRNOVSEK,

Regeringschef

Lojze PETERLE,

Udenrigsminister

SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form,

ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE BESTEMMELSER:

Artikel 1

Denne aftale mellem Faellesskabet og Slovenien har til formaal at fremme et globalt samarbejde mellem de kontraherende parter med henblik paa at bidrage til Sloveniens oekonomiske og sociale udvikling og yderligere styrke deres indbyrdes forbindelser. Med henblik herpaa vil der blive vedtaget og ivaerksat bestemmelser og foranstaltninger inden for oekonomi, fagligt og finansielt samarbejde og inden for samhandel.

Respekt for de demokratiske principper og overholdelse af menneskerettighederne som fastlagt i slutakten fra Helsingfors og i Paris-charteret om et nyt Europa ligger til grund for Faellesskabets og Sloveniens interne og internationale politik og udgoer et vaesentligt element i denne aftale.

AFSNIT I OEkonomisk, fagligt og finansielt samarbejde

Artikel 2

Faellesskabet og Slovenien indleder et samarbejde, der har til formaal at bidrage til Sloveniens udvikling gennem en indsats, der supplerer landets egen indsats, samt at styrke de bestaaende oekonomiske forbindelser mellem Slovenien og Faellesskabet paa det bredest mulige grundlag og til gensidig fordel for de kontraherende parter.

Artikel 3

Med henblik paa gennemfoerelsen af det i artikel 2 naevnte samarbejde tages der isaer hensyn til Sloveniens udviklingsmaalsaetninger og -prioriteter.

Artikel 4

1. Samarbejdet paa industriomraadet mellem Faellesskabet og Slovenien har navnlig til formaal at fremme:

- et bidrag fra Faellesskabet til Sloveniens bestraebelser paa at modernisere og omstrukturere sin industri for at lette overgangen til markedsoekonomi

- markedsundersoegelser samt handelsfremmende foranstaltninger fra begge kontraherende parters side paa deres respektive markeder og paa tredjelandes markeder

- tilskyndelse til overfoersel og udvikling af teknologi i Slovenien

- tilskyndelse til og fremme af et langsigtet samarbejde paa produktionsomraadet mellem de to kontraherende parters erhvervsdrivende med henblik paa at etablere mere stabile og harmoniske forbindelser mellem deres oekonomier

- bestraebelser for at finde egnede maader og midler til for begge kontraherende parters vedkommende at fjerne andre hindringer end toldmaessige og kontingentmaessige hindringer, som kan haemme adgangen til de respektive markeder

- indfoerelse af konkurrence paa markederne for varer og tjenesteydelser ved hjaelp af udbud

- etablering af kontakter og moeder mellem ansvarlige for industripolitikken, investorer og erhvervsdrivende med henblik paa inden for det industrielle omraade at fremme etableringen af nye forbindelser, der er i overensstemmelse med denne aftales maalsaetninger

- udveksling af disponible oplysninger om udsigter og prognoser paa kort og mellemlang sigt for produktion, forbrug og samhandel.

2. De kontraherende parter fremmer udviklingen og styrkelsen af smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og samarbejdet mellem SMV i Faellesskabet og Slovenien.

Med henblik herpaa tilskynder de til informationsudveksling og teknologioverfoersel, navnlig ved at etablere passende forbindelser (gennem Kontoret for Virksomhedssamarbejde, Business Cooperation network, Euro-Info, konferencer osv.).

3. De kontraherende parter traeffer foranstaltninger til fremme og beskyttelse af den anden kontraherende parts investeringer paa deres respektive omraader, og i den forbindelse bestraeber de sig paa i begge parters interesse at indgaa gensidige aftaler om fremme og beskyttelse af investeringer.

4. Samarbejdet paa energiomraadet mellem Faellesskabet og Slovenien har bl.a. til formaal at fremme inddragelsen af de kontraherende parters erhvervsdrivende i programmerne for efterforskning, produktion og forarbejdning af Sloveniens energiressourcer samt alle andre foranstaltninger af faelles interesse.

Artikel 5

1. Faellesskabet og Slovenien bestraeber sig paa fortsat at udvikle og styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde inden for rammerne af Det Europaeiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning (COST).

2. De kontraherende parter er endvidere indstillet paa at samarbejde inden for visse forskningsomraader, hvor Faellesskabet gennemfoerer videnskabelige og tekniske programmer.

Artikel 6

1. Paa landbrugsomraadet har samarbejdet mellem Faellesskabet og Slovenien navnlig til formaal:

- at fremme det videnskabelige og tekniske samarbejde i forbindelse med projekter at faelles interesse, herunder projekter i tredjelande

- specielt at fremme investeringer, som er til gensidig fordel, og med henblik paa at undersoege, paa hvilke omraader der er komplementaritet.

2. Med henblik herpaa vil Faellesskabet og Slovenien:

- intensivere udvekslingen af oplysninger vedroerende retningslinjerne for parternes landbrugspolitik, herunder prognoser paa kort og mellemlang sigt for produktion, forbrug og samhandel

- lette og fremme undersoegelsen af konkrete samarbejdsprojekter i begge kontraherende parters interesse

- tilskynde til forbedring og udbygning af kontakter mellem erhvervsdrivende.

Artikel 7

1. Paa transportomraadet vil Faellesskabet og Slovenien undersoege mulighederne for

- navnlig med henblik paa komplementaritet at forbedre og udvikle tjenesteydelserne, isaer for saa vidt angaar indenlandsk transport, herunder kombineret transport

- og at ivaerksaette specifikke foranstaltninger paa dette omraade i begge kontraherende parters interesse.

2. Samarbejdet har ogsaa til formaal at fremme forbedringen og udviklingen af infrastrukturen til de kontraherende parters gensidige fordel.

Med henblik herpaa udveksler Faellesskabet og Slovenien oplysninger om projekter vedroerende hovedveje af faelles interesse og tilskynder til samarbejde med henblik paa gennemfoerelsen af disse projekter.

3. Desuden vil Faellesskabet og Slovenien:

- udveksle synspunkter og oplysninger om udviklingen i parternes respektive transportpolitik

- fremme samarbejdet mellem havnene ved Adriaterhavet paa grundlag af den faelles interesse.

Artikel 8

Faellesskabet og Slovenien tilskynder til udveksling af oplysninger inden for turistsektoren og til deltagelse i faelles undersoegelser vedroerende mulighederne for at udvikle denne sektor, samt fremmer kontakterne mellem de kontraherende parters kompetente organer og de faglige sammenslutninger inden for turisterhvervet med henblik paa at oege turiststroemmene.

Artikel 9

Med det formaal at forbedre livskvaliteten, det omgivende miljoe og levevilkaarene, at stille den tekniske viden paa miljoeomraadet til raadighed for hinanden og at fremme samarbejdet vedroerende oekologiske problemer udveksler Faellesskabet og Slovenien oplysninger om udviklingen i deres respektive politik og fremmer gennemfoerelsen i faellesskab af specifikke prioriterede foranstaltninger.

Artikel 10

Faellesskabet og Slovenien tilskynder til udveksling af oplysninger og udviklingen i deres respektive fiskeripolitik og til ivaerksaettelse af projekter af faelles interesse med henblik paa at fremme og udbygge samarbejdet inden for denne sektor.

Artikel 11

1. Som led i det finansielle samarbejde udveksler Faellesskabet og Slovenien oplysninger og gennemfoerer faelles analyser vedroerende deres oekonomiske politik paa mellemlang sigt, udviklingen i deres betalingsbalancer og i den politik, der er bestemmende herfor, samt udviklingen paa kapitalmarkederne i Europa med henblik paa at fremme erhvervsaktiviteten.

I Samarbejdsraadet, der er nedsat ved artikel 38, udveksler de kontraherende parter oplysninger om de generelle vilkaar, der vil kunne faa indflydelse paa kapitalstroemmene i forbindelse med finansiering af investeringer inden for forskellige sektorer af faelles interesse.

2. Faellesskabet deltager i finansieringen af investeringsprojekter af faelles interesse, hvori der er taget hensyn til maalsaetningerne i denne aftale, paa de vilkaar, der er anfoert i protokollen om finansielt samarbejde.

Artikel 12

1. De kontraherende parter bestraeber sig inden for rammerne af deres kompetence paa at tilskynde til og fremme et samarbejde i foelgende sektorer:

- information

- udvikling af menneskelige ressourcer, uddannelse og erhvervsuddannelse

- statistik og told

- telekommunikation

- standardisering.

2. Faellesskabet yder passende faglig bistand til en tilnaermelse af Sloveniens lovgivning til Faellesskabet lovgivning.

3. De kontraherende parters administrative myndigheder yder hinanden bistand paa toldomraadet i overensstemmelse med bestemmelserne i protokollen om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde.

Artikel 13

1. Med henblik paa virkeliggoerelsen af maalene i denne aftale fastlaegger Samarbejdsraadet med regelmaessige mellemrum de generelle retningslinjer for samarbejdet.

2. Samarbejdsraadet har til opgave at soege maader og midler til at gennemfoere samarbejdet paa de i denne aftale fastsatte omraader.

AFSNIT II Samhandel

Artikel 14

Paa handelsomraadet har denne aftale til formaal at fremme samhandelen mellem de kontraherende parter under hensyntagen til deres respektive udviklingsniveau og til noedvendigheden af at sikre en bedre balance i deres samhandel med henblik paa at skabe bedre betingelser for slovenske varers adgang til Faellesskabets marked.

Artikel 15

Varer med oprindelse i Slovenien, bortset fra dem, der er opregnet i bilag II til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og i bilag A til denne aftale, kan indfoeres i Faellesskabet uden kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning og uden told og afgifter med tilsvarende virkning, jf. dog de saerlige bestemmelser i artikel 16 og 17 for visse varer.

Artikel 16

1. For de varer med oprindelse i Slovenien, der er opfoert i bilag CI, CII, CIII, CIV, D og E, fastsaetter Faellesskabet toldordningen ved indfoersel paa de vilkaar og inden for de lofter, kontingenter eller referencemaengder, der fastlaegges aarligt.

2. For de tekstilvarer, der er opfoert i bilag F, fastsaetter Faellesskabet kvantitative importkontingenter. Der indgaas eventuelt en saerskilt aftale mellem Faellesskabet og Slovenien om disse varer.

Artikel 17

Den told, der anvendes ved indfoersel i Faellesskabet, dvs. told og landbrugsimportafgifter (variable elementer), paa de i bilag B opfoerte varer, er anfoert ud for hver af disse i naevnte bilag.

Artikel 18

1. For visse varer, der er omhandlet i artikel 15, og som Faellesskabet anser for foelsomme, forbeholder det sig ret til at anmode Samarbejdsraadet om at fastlaegge de saerlige betingelser for adgang til dets marked, som maatte vise sig noedvendige. Samarbejdsraadet fastlaegger disse betingelser senest tre maaneder efter, at sagen er blevet forelagt. Saafremt Samarbejdsraadet ikke har truffet afgoerelse inden for denne frist, kan Faellesskabet traeffe de noedvendige foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan imidlertid ikke gaa videre end dem, der er en foelge af, at bestemmelserne i artikel 16, stk. 1, finder anvendelse paa disse varer paa de i disse bestemmelser fastsatte betingelser.

2. Med henblik paa anvendelsen af bestemmelserne i stk. 1 finder der i Samarbejdsraadet regelmaessig udveksling af oplysninger sted mellem de kontraherende parter, inden der eventuelt fastsaettes saerlige betingelser for adgang for de omhandlede varer til de kontraherende parters marked. Denne udveksling af oplysninger vedroerende bl.a. handelsmoenstret samt produktions- og eksportprognoserne paa mellemlang og lang sigt.

3. Samarbejdsraadet undersoeger regelmaessigt de foranstaltninger, der er truffet i henhold til stk. 1, for at fastslaa, om de er forenelige med denne aftales maalsaetning.

Artikel 19

Der kan ved indfoersel i Faellesskabet af de i denne aftale omhandlede varer med oprindelse i Slovenien ikke indroemmes disse en behandling, der er gunstigere end den behandling, medlemsstaterne anvender indbyrdes.

Artikel 20

Slovenien indroemmer inden for samhandelen Faellesskabet en behandling, der ikke er mindre gunstig end behandlingen af den mest begunstigede nation.

Artikel 21

Denne aftale beroerer ikke anvendelsen af saerlige ordninger vedroerende varebevaegelser, som er fastsat i graenseaftaler, der tidligere er indgaaet mellem en eller flere medlemsstater og Den Socialistiske Foederative Republik Jugoslavien.

Artikel 22

1. Ved undertegnelsen af denne aftale giver de kontraherende parter hinanden meddelelse om bestemmelserne vedroerende den samhandelsordning, de anvender.

2. Slovenien har ret til i sin samhandelsordning over for Faellesskabet at indfoere nye toldsatser og afgifter med tilsvarende virkning eller nye kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning og til at forhoeje eller skaerpe toldsatser og afgifter eller kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning, der anvendes paa varer med oprindelse i eller bestemt for Faellesskabet, saafremt saadanne foranstaltninger er noedvendige af hensyn til Sloveniens industrialisering og udvikling. I overensstemmelse med denne aftales maal vaelger Slovenien de foranstaltninger, som er til mindst skade for Faellesskabets oekonomiske og handelsmaessige interesser.

3. Slovenien underretter Faellesskabet herom, for at der i rette tid kan finde passende konsultationer sted vedroerende disse foranstaltninger.

4. Samarbejdsraadet undersoeger regelmaessigt de foranstaltninger, Slovenien har truffet i henhold til stk. 2.

Artikel 23

Begrebet »varer med oprindelsesstatus« med henblik paa anvendelsen af afsnit II og III og metoderne for administrativt samarbejde i forbindelse hermed er defineret i protokollen om oprindelsesstatus.

Artikel 24

Saafremt der sker aendringer i nomenklaturen i de kontraherende parters toldtariffer for saa vidt angaar de varer, der er omhandlet i denne aftale, kan Samarbejdsraadet tilpasse toldnomenklaturen for disse varer til de paagaeldende aendringer, under iagttagelse af princippet om at fastholde de faktiske fordele, som denne aftale medfoerer.

Artikel 25

De kontraherende parter afholder sig fra enhver afgift, som direkte eller indirekte foerer til forskelsbehandling af varer fra den ene kontraherende part og lignende varer med oprindelse hos den anden kontraherende part.

Varer, der udfoeres til en af de kontraherende parters omraade, kan ikke omfattes af en intern afgiftsgodtgoerelse, som er hoejere end de afgifter, der direkte eller indirekte er paalagt dem.

Artikel 26

Betalinger i forbindelse med handler, der gennemfoeres under overholdelse af valutabestemmelserne og bestemmelserne for udenrigshandelen, samt overfoersel af saadanne betalinger til den af Faellesskabets medlemsstater, hvor kreditor har sin bopael, eller til Slovenien fritages for enhver restriktion.

Artikel 27

Slovenien traeffer foranstaltninger til en effektiv og passende beskyttelse af intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret paa et niveau svarende til det, der findes i Faellesskabet, og tiltraeder internationale konventioner om intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret.

Artikel 28

Denne aftale er ikke til hinder for saadanne forbud eller restriktioner vedroerende indfoersel, udfoersel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige saedelighed, orden og sikkerhed, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter, beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkaeologisk vaerdi, eller beskyttelse af intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret og heller ikke til hinder for bestemmelser vedroerende guld og soelv. Disse forbud eller restriktioner maa dog hverken udgoere et middel til vilkaarlig forskelsbehandling eller vaere en skjult restriktion i samhandelen mellem de kontraherende parter.

Artikel 29

1. Saafremt en af de kontraherende parter konstaterer, at der finder dumping sted i samhandelen med den anden kontraherende part, kan den i overensstemmelse med aftalen om anvendelse af artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) traeffe passende foranstaltninger mod en saadan praksis efter de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 32.

2. I tilfaelde af foranstaltninger rettet mod subsidier forpligter de kontraherende parter sig til at overholde bestemmelserne i aftalen om fortolkning og anvendelse af artikel VI, XVI og XXIII i GATT.

Artikel 30

I tilfaelde af alvorlige forstyrrelser inden for en oekonomisk sektor eller vanskeligheder, der kan give sig udtryk i en alvorlig aendring af den oekonomiske situation i en bestemt region, kan den paagaeldende kontraherende part traeffe de noedvendige beskyttelsesforanstaltninger paa de betingelser og efter de fremgangsmaader, der er fastsat i artikel 32.

Artikel 31

Saafremt en kontraherende part undergiver indfoersel af varer, der vil kunne medfoere de vanskeligheder, hvortil der henvises i artikel 30, en administrativ procedure med henblik paa hurtigt at skaffe oplysninger om udviklingen i handelsmoensteret, underretter den den anden kontraherende part herom.

Artikel 32

1. I de i artikel 29, stk. 1, omhandlede tilfaelde skal Samarbejdsraadet underrettes om dumpingen, saa snart den indfoerende kontraherende parts myndigheder har indledt undersoegelsen. Hvis dumpingen ikke ophoerer, eller hvis der ikke inden 30 dage efter sagens forelaeggelse for Samarbejdsraadet er fundet en anden tilfredsstillende loesning, kan den indfoerende kontraherende part traeffe egnede foranstaltninger.

2. I de i artikel 30 naevnte tilfaelde giver den paagaeldende kontraherende part, inden den traeffer de deri omhandlede foranstaltninger, eller snarest muligt i de tilfaelde, der omfattes af stk. 3, Samarbejdsraadet alle oplysninger, der er noedvendige for at kunne foretage en indgaaende undersoegelse af situationen, med henblik paa at naa frem til en loesning, der kan godkendes af de kontraherende parter. Inden den paagaeldende kontraherende part traeffer passende foranstaltninger, skal der paa begaering af den anden kontraherende part finde konsultationer sted i Samarbejdsraadet.

3. Naar ekstraordinaere omstaendigheder noedvendiggoer et oejeblikkeligt indgreb og derved udelukker en forudgaaende undersoegelse, kan den paagaeldende kontraherende part, i de i artikel 29 og 30 omhandlede situationer, omgaaende indfoere de forebyggende foranstaltninger, der er strengt noedvendige for at afhjaelpe situationen.

4. De foranstaltninger, der medfoerer faerrest forstyrrelser i denne aftales gennemfoerelse, skal foretraekkes. Disse foranstaltninger maa ikke gaa ud over, hvad der er absolut noedvendigt for at afhjaelpe de vanskeligheder, der har vist sig.

Beskyttelsesforanstaltningerne meddeles straks Samarbejdsraadet og skal dér goeres til genstand for regelmaessige konsultationer, navnlig med henblik paa deres ophaevelse, saa snart omstaendighederne tillader det.

Artikel 33

I tilfaelde af en pludselig og meget betydelig forvaerring af uligevaegten i samhandelen, som vil kunne vaere til skade for denne aftales gennemfoerelse, indleder de kontraherende parter saerlige konsultationer i Samarbejdsraadet for at undersoege de opstaaede vanskeligheder med henblik paa i videst muligt omfang at sikre, at denne aftale fortsat kan fungere tilfredsstillende.

Artikel 34

I tilfaelde af alvorlige betalingsbalancevanskeligheder eller alvorlig trussel herom i en eller flere af Faellesskabets medlemsstater eller i Slovenien kan den paagaeldende kontraherende part traeffe de noedvendige beskyttelsesforanstaltninger. De foranstaltninger, der medfoerer faerrest forstyrrelser i denne aftales gennemfoerelse, skal foretraekkes. Disse foranstaltninger meddeles straks den anden kontraherende part og goeres til genstand for regelmaessige konsultationer i Samarbejdsraadet, navnlig med henblik paa deres ophaevelse, saa snart omstaendighederne tillader det.

AFSNIT III Bestemmelser vedroerende Osimoaftalerne og vedroerende det oekonomiske samarbejde mellem Slovenien og Italien

Artikel 35

For at fremme det regionale samarbejde har Faellesskabet og Slovenien ved gennemfoerelsen af deres samarbejde saerlig opmaerksomheden henledt paa aktioner, der falder inden for rammerne af de aftaler, Den Italienske Republik og Den Socialistiske Foederative Republik Jugoslavien undertegnede den 10. november 1975 i Osimo.

Ved udvaelgelsen af de projekter, som forelaegges med henblik paa finansiering inden for rammerne af samarbejdet, tager de kontraherende parter navnlig hensyn til den gensidige interesse, der knytter sig til virkeliggoerelsen af de i stk. 1 naevnte maal.

Artikel 36

1. Med forbehold af en eventuel anvendelse af beskyttelsesklausulen indroemmer Faellesskabet, i henhold til de faellesskabsbestemmelser, der gaelder for frizoner, og Slovenien fri adgang til deres respektive markeder for varer, der i henhold til protokollen om oprindelsesstatus har opnaaet oprindelsesstatus i de frizoner i graenseomraader, som maatte oprettes ved faelles aftale mellem Den Italienske Republik og Republikken Slovenien i henhold til aftalen om fremme af det oekonomiske samarbejde, undertegnet i 1975 i Osimo.

2. De undgaar navnlig i videst muligt omfang paa disse varer at anvende de foranstaltninger, de maatte traeffe i medfoer af artikel 18, 22 eller bestemmelserne i artikel 16, for de varer, der er opfoert i bilag CI, CII, CIII og CIV.

Artikel 37

For saa vidt angaar gennemfoerelsen af artikel 35 og 36 samarbejder Faellesskabet og Slovenien i overensstemmelse med maalet i det i artikel 35 omhandlede samarbejde.

AFSNIT IV Almindelige og afsluttende bestemmelser

Artikel 38

1. Der oprettes et samarbejdsraad, som har befoejelse til at traeffe beslutninger med henblik paa virkeliggoerelsen af de i denne aftale opstillede maal i de deri anfoerte tilfaelde.

De trufne beslutninger er bindende for de kontraherende parter, der skal traeffe de foranstaltninger, som gennemfoerelsen af beslutningerne noedvendiggoer.

2. Samarbejdsraadet kan ligeledes udarbejde de resolutioner, henstillinger eller udtalelser, som det maatte finde formaalstjenlige for gennemfoerelsen af de faelles maalsaetninger, og for at sikre, at denne aftale virker tilfredsstillende.

3. Samarbejdsraadet fastsaetter selv sin forretningsorden.

Artikel 39

1. Samarbejdsraadet bestaar af repraesentanter for Faellesskabet og dets medlemsstater paa den ene side og repraesentanter for Slovenien paa den anden side.

Hvad angaar spoergsmaal henhoerende under Den Europaeiske Investeringsbanks kompetence, inddrages Banken i Samarbejdsraadets arbejde.

2. Samarbejdsraadets medlemmer kan lade sig repraesentere paa de betingelser, som fastsaettes i dets forretningsorden.

3. Samarbejdsraadet afgiver udtalelser efter faelles overenskomst mellem Faellesskabet paa den ene side og Slovenien paa den anden side.

Artikel 40

1. Formandskabet i Samarbejdsraadet varetages paa skift af hver af de kontraherende parter i henhold til de naermere bestemmelser, der fastsaettes i forretningsordenen.

2. Samarbejdsraadet traeder sammen en gang om aaret paa formandens initiativ.

Det traeder desuden sammen, hver gang saerlige omstaendigheder kraever det, paa begaering af en af de kontraherende parter og paa de betingelser, som fastsaettes i forretningsordenen.

Artikel 41

1. Samarbejdsraadet bistaas i udoevelsen af sine funktioner af et samarbejdsudvalg.

2. Det kan traeffe afgoerelse om nedsaettelse af et hvilket som helst andet udvalg, der skal bistaa det i udfoerelsen af dets opgaver.

3. Samarbejdsraadet fastsaetter i sin forretningsorden disse udvalgs sammensaetning, opgave og funktion.

Artikel 42

De kontraherende parter indleder konsultationer i Samarbejdsraadet, saafremt der under de udvekslinger af oplysninger, der skal finde sted i henhold til denne aftale, opstaar eller vil kunne opstaa problemer i forbindelse med aftalens funktion i almindelighed og specielt i forbindelse med samhandelen, saaledes at markedsforstyrrelser saa vidt muligt undgaas.

Artikel 43

Hver kontraherende part meddeler paa begaering af den anden kontraherende part alle hensigtsmaessige oplysninger dels om de aftaler, den indgaar, saafremt disse indeholder told- eller handelsmaessige bestemmelser, dels om de aendringer, den foretager i sin toldtarif eller i bestemmelserne vedroerende sin udenrigshandel.

Saafremt disse aendringer eller aftaler har direkte og saerlig indvirkning paa denne aftales funktion, skal der paa begaering af den anden kontraherende part finde passende konsultationer sted i Samarbejdsraadet med henblik paa at tilgodese de kontraherende parters interesser.

Artikel 44

1. Saafremt Faellesskabet indgaar en associerings- eller samarbejdsaftale, som har direkte og saerlig indvirkning paa denne aftales funktion, skal der findes passende konsultationer sted i Samarbejdsraadet med henblik paa at goere det muligt for Faellesskabet at tilgodese de kontraherende parters interesser i henhold til denne aftale.

2. Saafremt et tredjeland tiltraeder Faellesskabet, skal der finde passende konsultationer sted i Samarbejdsraadet med henblik paa at tilgodese de kontraherende parters interesser i henhold til denne aftale.

Artikel 45

1. De kontraherende parter traeffer alle almindelige eller saerlige foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne aftale. De drager omsorg for gennemfoerelsen af dens maalsaetning.

2. Saafremt en kontraherende part finder, at den anden kontraherende part har tilsidesat en forpligtelse i henhold til denne aftale, kan den traeffe passende foranstaltninger. Den kontraherende part meddeler forud Samarbejdsraadet alle noedvendige oplysninger for at muliggoere en grundig undersoegelse af situationen med henblik paa at naa til en loesning, der kan godkendes af de kontraherende parter.

3. De foranstaltninger, der medfoerer faerrest forstyrrelser i denne aftales funktion, skal foretraekkes. Disse foranstaltninger meddeles straks Samarbejdsraadet og vil dér paa anmodning af den anden kontraherende part blive gjort til genstand for konsultationer.

Artikel 46

1. Enhver uoverensstemmelse angaaende fortolkningen af denne aftale, som maatte opstaa mellem de kontraherende parter, kan forelaegges for Samarbejdsraadet.

2. Hvis det ikke lykkes Samarbejdsraadet at bilaegge uoverensstemmelsen paa sit foelgende moede, kan hver kontraherende part meddele den anden kontraherende part, at den har udpeget en voldgiftsmand; den anden kontraherende part skal derefter inden for en frist paa to maaneder udpege en anden voldgiftsmand.

Samarbejdsraadet udpeger en tredje voldgiftsmand.

Voldgiftsmaendenes afgoerelser traeffes med stemmeflerhed.

Hver kontraherende part i tvisten skal traeffe de noedvendige foranstaltninger for at sikre gennemfoerelsen af voldgiftsmaendenes afgoerelse.

Artikel 47

Inden for de omraader, der omfattes af denne aftale:

- maa den ordning, Slovenien anvender over for Faellesskabet, ikke foere til nogen form for forskelsbehandling af Faellesskabets medlemsstater og deres statsborgere, fysiske eller juridiske personer

- maa den ordning, Faellesskabet anvender over for Slovenien, ikke foere til nogen form for forskelsbehandling af slovenske statsborgere, fysiske eller juridiske personer.

Artikel 48

Bilag A, B, C I, C II, C III, C IV, C V, D, E og F, protokollen om varer med oprindelsesstatus og de erklaeringer, der findes i slutakten, udgoer en integrerende del af denne aftale.

Artikel 49

Denne aftale gaelder paa ubestemt tid.

Hver af de kontraherende parter kan opsige denne aftale ved notifikation herom til den anden kontraherende part. Denne aftale ophoerer med at vaere i kraft seks maaneder efter datoen for denne notifikation.

De kontraherende parter forbeholder sig ret til helt eller delvis at suspendere denne aftale med oejeblikkelig virkning i tilfaelde af grov overtraedelse af vaesentlige bestemmelser i denne aftale.

Artikel 50

De kontraherende parter undersoeger snarest muligt muligheden for at indgaa en Europaaftale om associering, navnlig med henblik paa gradvis og paa et gensidigt grundlag at fjerne hindringerne for den vaesentlige del af deres samhandel.

Artikel 51

Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte Traktat, og paa den anden side for Republikken Sloveniens omraade.

Artikel 52

Denne aftale er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, graesk, fransk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, tysk og slovensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Artikel 53

Denne aftale skal godkendes af de kontraherende parter i henhold til deres egne procedurer.

Denne aftale traeder i kraft den foerste dag i den anden maaned efter den dato, paa hvilken de kontraherende parter har givet hinanden notifikation om, at de i stk. 1 omhandlede procedurer er afsluttet.

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.

Til bekraeftelse heraf har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne aftale.

Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmaechtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

AAéò ðssóôùóç ôùí áíùôÝñù, ïé õðïãaaãñáììÝíïé ðëçñaaîïýóéïé Ýèaaóáí ôéò õðïãñáoeÝò ôïõò óôçí ðáñïýóá óõìoeùíssá.

In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.

Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Acordo.

V dokaz tega so poobla Os Ocenci podpisali ta sporazum.

Hecho en Luxemburgo, el cinco de abril de mil novecientos noventa y tres.

Udfaerdiget i Luxembourg, den femte april nitten hundrede og treoghalvfems.

Geschehen zu Luxemburg am fuenften April neunzehnhundertdreiundneunzig.

¸ãéíaa Ëïõîaaìâïýñãï, óôéò ðÝíôaa Áðñéëssïõ ÷ssëéá aaííéáêueóéá aaííaaíÞíôá ôñssá.

Done at Luxembourg on the fifth day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-three.

Fait à Luxembourg, le cinq avril mil neuf cent quatre-vingt-treize.

Fatto a Lussemburgo, addì cinque aprile millenovecentonovantatré.

Gedaan te Luxemburg, de vijfde april negentienhonderd drieënnegentig.

Feito em Luxemburgo, em cinco de Abril de mil novecentos e noventa e três.

V Luksemburgu, petega aprila tiso Ocdevetstotriindevetdeset.

Por el Consejo de las Comunidades Europeas

For Raadet for De Europaeiske Faellesskaber

Fuer den Rat der Europaeischen Gemeinschaften

Ãéá ôï Óõìâïýëéï ôùí AAõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùí

For the Council of the European Communities

Pour le Conseil des Communautés européennes

Per il Consiglio delle Comunità europee

Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen

Pelo Conselho das Comunidades Europeias

Za Svet Evropskih skupnosti

>REFERENCE TIL EN FILM>

Por la República de Eslovenia

For Republikken Slovenien

Fuer die Republik Slowenien

Ãéá ôç AEçìïêñáôssá ôçò Óëïâaaíssáò

For the Republic of Slovenia

Pour la République de Slovénie

Per la Repubblica di Slovenia

Voor de Republiek Slovenië

Pela República da Eslovénia

Za Republiko Slovenijo

>REFERENCE TIL EN FILM>

BILAG A vedroerende de i artikel 15 omhandlede varer

>TABELPOSITION>

BILAG B vedroerende toldordningen og de naermere bestemmelser for visse varer fremstillet paa basis af landbrugsprodukter omhandlet i artikel 17

>TABELPOSITION>

BILAG C I (1a) (2b)

>TABELPOSITION>

(1a) Varebeskrivelsen har kun vejledende karakter og beroerer ikke reglerne for fortolkningen af Den Kombinerede Nomenklatur, idet praeferenceordningen afgoeres i henhold til numrene i Den Kombinerede Nomenklatur. Hvor der er angivet ex KN-koder, afgoeres praeferenceordningen ved anvendelse af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse tilsammen.

(2b) Se Taric-koder i bilag C V.

BILAG C II (1a) (2b)

>TABELPOSITION>

(1a) Varebeskrivelsen har kun vejledende karakter og beroerer ikke reglerne for fortolkningen af Den Kombinerede Nomenklatur, idet praeferenceordningen afgoeres i henhold til numrene i Den Kombinerede Nomenklatur. Hvor der er angivet en KN-kode, afgoeres praeferenceordningen ved anvendelse af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse tilsammen.

(2b) Se Taric-koder i bilag C V.

BILAG C III

>TABELPOSITION>

BILAG C IV (1a) (2b)

>TABELPOSITION>

(1a) Varebeskrivelsen har kun vejledende karakter og beroerer ikke reglerne for fortolkningen af Den Kombinerede Nomenklatur, idet praeferenceordningen afgoeres i henhold til numrene i Den Kombinerede Nomenklatur. Hvor der er angivet ex KN-koder, afgoeres praeferenceordningen ved anvendelse af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse tilsammen.

(2b) Se Taric-koder i bilag C V.

BILAG C V

>TABELPOSITION>

BILAG D

>TABELPOSITION>

BILAG E (1)

>TABELPOSITION>

(1) Inden for aarlige toldkontingenter og under overholdelse af en mindstepris og andre betingelser ved indfoersel, som fastsaettes aarligt af Faellesskabet.

BILAG F

Varer omhandlet i artikel 16, stk. 2

1. Saafremt det ikke er naermere angivet, hvilket materiale varerne under kategori 1 til 114 bestaar af, anses disse for udelukkende at bestaa af uld, fine dyrehaar, bomuld eller kemofibre.

2. Beklaedningsgenstande, der hverken kendetegner sig som klaeder til maend og drenge eller som klaeder til kvinder og piger, tariferes som beklaedningsgenstande til kvinder og piger.

3. Udtrykket »beklaedningsgenstande til spaedboern« omfatter beklaedningsgenstande til og med handelsstoerrelse 86.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

PROTOKOL om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde

AFSNIT I DEFINITION AF BEGREBET »VARER MED OPRINDELSESSTATUS«

Artikel 1

Oprindelseskriterier

Med henblik paa anvendelsen af aftalen gaelder foelgende:

1) som varer med oprindelse i Slovenien anses:

a) varer, der fuldt ud er fremstillet i Slovenien

b) varer, der er fremstillet i Slovenien, og til hvis fremstilling der er anvendt andre varer end de i litra a) omhandlede, paa betingelse af at disse varer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i artikel 3 fastlagte betydning. Denne betingelse kraeves dog ikke opfyldt for varer, som i henhold til denne protokol har oprindelse i Faellesskabet, saafremt disse varer i Slovenien har undergaaet en bearbejdning eller forarbejdning, der er mere vidtgaaende end den utilstraekkelige bearbejdning eller forarbejdning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3

2) som varer med oprindelse i Faellesskabet anses:

a) varer, der fuldt ud er fremstillet i Faellesskabet

b) varer, der er fremstillet i Faellesskabet, og til hvis fremstilling der er anvendt andre varer end dem, der fuldt ud er fremstillet i Faellesskabet, paa betingelse af at disse varer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i artikel 3, fastlagte betydning. Denne betingelse kraeves dog ikke opfyldt for varer, som i henhold til denne protokol har oprindelse i Slovenien, saafremt disse varer i Faellesskabet har undergaaet en bearbejdning eller forarbejdning, der er mere vidtgaaende end den utilstraekkelige bearbejdning eller forarbejdning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3.

Artikel 2

Fuldt ud fremstillede varer

1. Som varer, der fuldt ud er fremstillet i Slovenien eller i Faellesskabet anses foelgende:

a) mineralske produkter, som er udvundet af deres jord eller havbund

b) vegetabilske produkter, der er hoestet dér

c) levende dyr, som er foedt og opdraettet dér

d) produkter fra levende dyr, som er opdraettet dér

e) produkter fra jagt og fiskeri, som drives dér

f) produkter fra havfiskeri og andre produkter fra havet, som er optaget af deres fartoejer

g) produkter, som er fremstillet paa deres flydende fabrikker udelukkende paa grundlag af de i litra f) naevnte produkter

h) brugte varer, der kun er tjenlige til genindvinding af raamateriale, og som er indsamlet dér

i) affald og skrot, der hidroerer fra fremstillingsvirksomhed, som udoeves dér

j) varer, som er fremstillet dér udelukkende paa grundlag af de i litra a) til i) naevnte produkter.

2. Udtrykket »deres fartoejer« i stk. 1, litra f), omfatter kun de fartoejer:

- som er registreret eller anmeldt i en af Faellesskabets medlemsstater eller i Slovenien

- som foerer en af Faellesskabets medlemsstaters eller Sloveniens flag

- som mindst for halvdelens vedkommende ejes af statsborgere i Slovenien eller Faellesskabets medlemsstater eller af et selskab, hvis hovedsaede ligger i en af disse medlemsstater eller i Slovenien, hvis administrerende direktoer eller direktoerer, formand for bestyrelsen eller tilsynsraadet samt flertallet af disse organers medlemmer er statsborgere i Slovenien eller Faellesskabets medlemsstater, og hvis kapital desuden, naar det drejer sig om interessentskaber eller selskaber med begraenset ansvar, for mindst halvdelens vedkommende tilhoerer disse medlemsstater, Slovenien, offentlige institutioner eller statsborgere i disse lande

- hvis officersbesaetning udelukkende er sammensat af statsborgere i Slovenien eller Faellesskabets medlemsstater

- og hvis besaetning er sammensat saaledes, at mindst 75 % er statsborgere i Slovenien eller Faellesskabets medlemsstater.

3. Udtrykket »Faellesskabet« og »Slovenien« daekker ligeledes Sloveniens og Faellesskabets medlemsstaters territoriale farvande.

Skibe, der befinder sig paa det aabne hav, herunder »flydende fabrikker«, ombord paa hvilke der foretages en bearbejdning eller forarbejdning af fangsterne, anses som dele af faellesskabsmedlemsstatens eller Sloveniens omraade, forudsat at de opfylder de i stk. 2 angivne betingelser.

Artikel 3

Tilstraekkeligt forarbejdede varer

1. Med henblik paa anvendelsen af artikel 1 anses materialer uden oprindelsesstatus for at have undergaaet tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning, naar den fremstillede vare henfoeres under en anden toldposition end dem, hvorunder alle de materialer, der ikke har oprindelsesstatus, og som er blevet anvendt til fremstillingen, tariferes, jf. dog bestemmelserne i stk. 2 og 3.

Ved »kapitler« og »positioner« forstaas i denne forordning kapitaler og positioner (firecifrede koder), der er anvendt i nomenklaturen i »Det Harmoniserede Varebeskrivelses- og Varenomenklatursystem«, i det foelgende benaevnt »Det Harmoniserede System« og HS.

Ved »tarifering« forstaas tarifering af en vare eller materiale under en bestemt position.

2. For en vare, der er opfoert i kolonne 1 og 2 i listen i bilag II, opfyldes de for varen i kolonne 3 angivne betingelser i stedet for reglen i stk. 1.

a) naar der i listen i bilag II anvendes en procentregel ved bestemmelsen af oprindelsesstatus for en vare, der er fremstillet i Faellesskabet eller Slovenien, skal mervaerdien som foelge af bearbejdningen eller forarbejdningen svare til prisen ab fabrik for den fremstillede vare med fradrag af toldvaerdien af de materialer fra tredjelande, der er indfoert til det paagaeldende omraade.

b) ved »vaerdi« i listen i bilag II forstaas toldvaerdien paa tidspunktet for indfoerslen af de anvendte materialer uden oprindelsesstatus eller, saafremt denne ikke er kendt eller ikke kan konstateres, den foerst konstaterbare pris, der er betalt for materialerne paa det paagaeldende omraade.

Er det noedvendigt at fastsaette vaerdien af de anvendte materialer med oprindelsesstatus, finder foerste afsnit af dette litra tilsvarende anvendelse

c) ved »prisen ab fabrik« i listen i bilag II forstaas den pris, der betales for den fremstillede vare til producenten i den virksomhed, i hvilken den sidste bearbejdning eller forarbejdning har fundet sted, heri medregnet vaerdien af alle anvendte materialer, men fratrukket alle indenlandske afgifter, der godtgoeres eller kan godtgoeres ved udfoerslen af den fremstillede vare

d) ved »toldvaerdi« forstaas den vaerdi, der er fastlagt i overensstemmelse med aftalen om anvendelsen af artikel VII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, undertegnet den 12. april 1979 i Genève.

3. Med henblik paa anvendelsen af stk. 1 og 2 anses foelgende bearbejdning eller forarbejdning altid som utilstraekkelig til at give varerne oprindelsesstatus, uanset om der er sket aendring af position:

a) behandling, som er bestemt til at opretholde varernes tilstand under deres transport og oplagring (lufttilfoersel, straekning, toerring, afkoeling, anbringelse i saltvand, svovlholdigt vand eller i vand, der er tilsat andre substanser, fjernelse af beskadigede eller fordaervede dele o.lign.)

b) enkelte foranstaltninger som afstoevning, sigtning, sortering, klassificering, sammenstilling (herunder samling af varesaet), vask, maling og tilskaering

c) i) udskiftning af emballage og adskillelse og samling af kolli

ii) enkel aftapning, paafyldning af flakoner, anbringelse i saekke, etuier, aesker, paa braet, plader eller bakker mv. samt alle andre enkle emballeringsarbejder

d) anbringelse af maerker, etiketter eller andre lignende kendetegn paa selve varerne eller deres emballage

e) enkel blanding af varer, ogsaa af forskellige arter, naar en eller flere af bestanddelene i blandingen ikke opfylder betingelserne i denne forordning for at kunne anses som varer med oprindelsesstatus i Faellesskabet eller Slovenien

f) enkel samling af dele for at kunne danne en komplet artikel

g) forening af to eller flere af de i litra a) til f) naevnte foranstaltninger

h) slagtning af dyr.

Artikel 4

Neutrale elementer

Ved bestemmelse af, om en vare har oprindelse i Faellesskabet eller Slovenien, undersoeges det ikke, om elektrisk energi, braendsel, anlaeg og udstyr, maskiner og vaerktoej, der er anvendt ved fremstillingen af faerdigvarerne, eller om materialer eller varer, der anvendt ved fremstillingen, men som ikke er bestemt til at indgaa i det paagaeldende produkts endelige sammensaetning, har oprindelse i et tredjeland.

Artikel 5

Tilbehoer, reservedele og vaerktoej

Tilbehoer, reservedele og vaerktoej, der leveres som standardudstyr til materiel, maskiner eller koeretoejer og indgaar i varens pris eller ikke faktureres saerskilt, betragtes som vaerende et hele med dette materiel, disse maskiner eller disse koeretoejer.

Artikel 6

Varer i saet

Saet som defineret i de almindelige tariferingsbestemmelser punkt 3 i HS anses som varer med oprindelsesstatus, naar alle dele har oprindelsesstatus. Saet, som bestaar af dele med og dele uden oprindelsesstatus, anses dog i deres helhed for at have oprindelsesstatus, hvis vaerdien af de dele, der ikke har oprindelsesstatus, ikke overstiger 15 % af saettets pris ab fabrik.

Artikel 7

Direkte transport

1. Den praeferencebehandling, der er fastsat i henhold til aftalen, gaelder kun for varer eller materialer med oprindelsesstatus, som transporteres mellem Faellesskabets og Sloveniens omraade uden passage af andre omraader. Dog kan transport af varer med oprindelse i Slovenien eller i Faellesskabet som en enkelt forsendelse ske med passage af andre omraader end Faellesskabets eller Sloveniens omraade, eventuelt med omladning eller midlertidig oplagring paa disse omraader, saafremt varerne er forblevet under opsyn af toldmyndighederne i transit- eller oplagringslandet og ikke er bragt i handelen eller overgaaet til forbrug og ikke dér har undergaaet anden behandling end losning og genindladning eller enhver behandling, der skal sikre, at deres tilstand ikke forringes.

2. Som dokumentation for, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, skal der for de ansvarlige toldmyndigheder fremlaegges:

a) enten et gennemgaaende fragtbrev, der er udstedt i udfoerselslandet, og som daekker passagen gennem transitlandet

b) eller en erklaering fra toldmyndighederne i transitlandet, der indeholder

- en noejagtig beskrivelse af varerne

- datoen for varernes losning og lastning eller for deres indskibning og udskibning med angivelse af de anvendte fartoejer eller andre transportmidler

- dokumenterede oplysninger om de omstaendigheder, under hvilke varerne har henligget i transitlandet

c) eller i mangel heraf enhver anden dokumentation.

Artikel 8

Territorialkrav

Betingelserne i dette afsnit vedroerende opnaaelse af oprindelsesstatus skal opfyldes uden afbrydelse i Faellesskabet eller Slovenien.

Saafremt varer med oprindelsesstatus, der er udfoert fra Faellesskabet eller Slovenien til et andet land, genindfoeres, anses de som varer uden oprindelsesstatus, medmindre det over for toldmyndighederne kan godtgoeres

- at de genindfoerte varer er de same varer som dem, der blev udfoert, og

- at de ikke har undergaaet nogen behandling, ud over hvad der er noedvendigt for deres bevarelse, medens de befandt sig i det paagaeldende land.

AFSNIT II BEVIS FOR OPRINDELSE

Artikel 9

Varecertifikat EUR.1

Bevis for varers oprindelsesstatus i henhold til denne forordning gives ved fremlaeggelse af et varecertifikat EUR.1. Modellen hertil findes i bilag III.

Artikel 10

Normal procedure for udstedelse af certifikater1. Varecertifikat EUR.1 udstedes kun efter skriftlig anmodning fra eksportoeren eller dennes befuldmaegtigede paa foerstnaevntes ansvar. Anmodningen skal fremsaettes paa den formular, der findes i bilag III, og som udfyldes i overensstemmelse med denne protokol.

Anmodninger om varecertifikater EUR.1 skal opbevares i mindst to aar af udfoerselslandets toldmyndigheder.

2. Eksportoeren eller dennes befuldmaegtigede fremlaegger samtidig med anmodningen enhver fornoeden dokumentation for, at de varer, der skal udfoeres, opfylder betingelserne for udstedelse af et varecertifikat EUR.1.

Den paagaeldende forpligter sig til paa forlangende af de kompetente myndigheder at forelaegge al yderligere dokumentation, som disse finder noedvendige med henblik paa at fastslaa rigtigheden af oprindelsesstatus for de varer, der er omfattet af praeferenceordningen, samt til at acceptere enhver kontrol fra de paagaeldende myndigheders side af regnskaber og af de naermere omstaendigheder ved fremstillingen af de paagaeldende varer.

Eksportoeren er forpligtet til at opbevare den i dette stykke omhandlede dokumentation i mindst to aar.

3. Varecertifikat EUR.1 maa kun udstedes, hvis det kan laegges til grund som adkomstdokument ved anvendelsen af toldpraeferencerne.

4. Varecertifikat EUR.1 udstedes af toldmyndighederne i udfoerselslandet, hvis varerne kan anses som varer med oprindelsesstatus i den i denne protokol fastsatte betydning.

5. I de tilfaelde, hvor varerne anses som varer med oprindelsesstatus i den i artikel 1, stk. 1, litra b), sidste punktum, eller stk. 2, litra b), sidste punktum, fastsatte betydning, kan der udstedes varecertifikater EUR.1, forudsat at der fremlaegges et tidligere udstedt eller udfaerdiget bevis for varernes oprindelse. Oprindelsesbeviset opbevares mindst to aar af toldmyndighederne i udfoerselslandet.

6. Da varecertifikatet EUR.1 udgoer adkomstdokumentet for anvendelse af aftalens toldkontingent- og praeferenceordning, paahviler det udfoerselslandets toldmyndigheder at tage de noedvendige skridt til at undersoege varernes oprindelsesstatus og kontrollere de oevrige oplysninger i certifikatet.

7. For at kontrollere, om de betingelser, der er naevnte i stk. 4 og 5, er opfyldt, har toldmyndighederne i udfoerselslandet ret til at kraeve enhver for dokumentation og til at foretage enhver kontrol, de maatte finde hensigtsmaessig.

8. Det paahviler udfoerselslandets toldmyndigheder at overvaage, at de i artikel 9 naevnte formularer udfyldes korrekt. Specielt skal de kontrollere, om rubrikken beregnet til varebeskrivelsen er udfyldt paa en saadan maade, at det ikke er muligt at foretage tilfoejelser i svigagtigt oejemed. Varebeskrivelsen skal derfor anfoeres uden mellemrum mellem linjerne. Saafremt rubrikken ikke udfyldes fuldstaendigt, skal der traekkes en vandret streg under varebeskrivelsens sidste linje, og den ikke udfyldte del skal skraveres.

9. Datoen for udstedelsen af varecertifikat EUR.1 skal anfoeres i den del af certifikatet, der er forbeholdt toldmyndighederne.

10. Varecertifikat EUR.1 udstedes af udfoerselslandets toldmyndigheder ved udfoerslen af de varer, som det vedroerer. Certifikatet stilles til raadighed for eksportoeren, saa snart udfoerslen faktisk har fundet sted eller er sikret.

Artikel 11

Langtidscertifikater EUR.1

1. Uanset bestemmelserne i artikel 10, stk. 10, kan udfoerselslandets toldmyndigheder udstede et varecertifikat EUR.1, naar kun en del af de varer, det vedroerer, er udfoert, i tilfaelde hvor et certifikat daekker en raekke udfoersler af samme varer fra samme eksportoer til samme importoer over en periode paa hoejst et aar regnet fra datoen for udfaerdigelsen, i det foelgende benaevnt »LT-certifikat«.

2. LT-certifikater udstedes i overensstemmelse med artikel 10 efter udfoerselslandets toldmyndigheders skoen og vurdering af behovet for en saadan procedure kun, saafremt oprindelsesstatus af de varer, der skal udfoeres, forventes at ville forblive uaendret i hele LT-certifikatets gyldighedsperiode. Er en eller flere varer ikke laengere omfattet af LT-certifikatet, skal den autoriserede eksportoer straks underrette de toldmyndigheder, der udstedte certifikatet.

3. Toldmyndighederne i udfoerselslandet kan i tilfaelde, hvor proceduren med LT-certifikater benyttes, foreskrive anvendelse af certifikater EUR.1 forsynet med et maerke, der goer det muligt at identificere disse certifikater.

4. Rubrik 11 »Toldvaesenets paategninger« i certifikat EUR.1 udfyldes som saedvanlig af toldmyndighederne i udfoerselslandet.

5. En af foelgende oplysninger anfoeres i rubrik 7 i certifikat EUR.1:

»CERTIFICADO LT VÁLIDO HASTA EL . . .«

»LT-CERTIFIKAT GYLDIGT INDTIL . . .«

»LT-CERTIFICATE GUELTIG BIS . . .«

»ÐÉÓÔÏÐÏÉÇÔÉÊÏ LT ÉÓ×ÕÏÍ ÌAA×ÑÉ . . .«

»LT-CERTIFICATE VALID UNTIL . . .«

»CERTIFICAT LT VALABLE JUSQU'AU . . .«

»CERTIFICATO LT VALIDO FINO AL . . .«

»LT-CERTIFICAAT GELDIG TOT EN MET . . .«

»LT-CERTIFICADO VALIDO ATÉ . . .«

»POTRDILO LT VELJA DO . . .«

(dato angivet med arabiske tal).

6. Det er ikke paakraevet at indfoere henvisning i rubrik 8 og 9 i LT-certifikatet til kollienes maerke, numre, antal og art og bruttovaegt (kg) eller andet maal (l, m³ mv.). Rubrik 8 skal dog indeholde en tilstraekkelig praecis beskrivelse og betegnelse af varerne til, at det er muligt at identificere dem.

7. Uanset bestemmelserne i artikel 17 skal LT-certifikatet forelaegges paa indfoerselstoldstedet senest ved den foerste indfoersel af de varer, som det vedroerer. I tilfaelde hvor importoeren fortolder varerne ved flere forskellige toldsteder i indfoerselslandet, kan toldmyndighederne forlange, at der fremlaegges en kopi af LT-certifikatet ved hvert toldsted.

8. Naar et LT-certifikat er blevet fremlagt for toldmyndighederne, dokumenteres de indfoerte varers oprindelsesstatus inden for LT-certifikatets gyldighedsperiode ved fremlaeggelse af fakturaer, der skal opfylde foelgende betingelser:

a) hvis der i en faktura baade optraeder varer, som har oprindelse i Faellesskabet eller i Slovenien, og varer, som ikke har oprindelsesstatus, skal eksportoeren foretage en klar sondring mellem disse to varekategorier

b) eksportoeren skal paa hver faktura angive nummeret paa det LT-certifikat, som vedroerer varerne, tillige med datoen for udloebet af gyldighedsfristen for dette certifikat samt anfoere navnet paa det eller de lande, hvor disse varer har oprindelse.

Eksportoerens angivelse paa fakturaen af nummeret paa LT-certifikatet tillige med oplysningen om oprindelseslandet gaelder som erklaering om, at varerne opfylder de krav, der i denne protokol er fastsat for opnaaelse af praeferenceoprindelse i samhandelen mellem Faellesskabet og Slovenien.

Udfoerselslandets toldmyndigheder kan kraeve, at de oplysninger, der skal paafoeres fakturaen som omhandlet ovenfor, bekraeftes med en underskrift skrevet i haanden efterfulgt af en tydelig angivelse af underskriverens fulde navn

c) beskrivelsen og betegnelsen af varerne i fakturaen skal vaere tilstraekkelig praecise til, at det tydeligt fremgaar, at varerne er omfattet af det LT-certifikat, hvortil der henvises i fakturaen

d) fakturaen kan kun udfaerdiges for varer, som udfoeres i loebet af gyldighedsperioden for det LT-certifikat, hvortil der henvises i fakturaen. De kan dog forelaegges paa indfoerselstoldstedet inden for en frist paa fire maaneder regnet fra den dato, paa hvilken eksportoeren har udfaerdiget dem.

9. I forbindelse med proceduren med LT-certifikater kan fakturaer, der opfylder betingelserne i denne artikel, udfaerdiges og/eller overfoeres via telekommunikation eller edb. Disse fakturaer accepteres af indfoerselslandets toldvaesen som bevis for de indfoerte varers oprindelsesstatus i henhold til naermere bestemmelser fastsat af toldmyndighederne i dette land.

10. Hvis udfoerselslandets toldmyndigheder konstaterer, at et certifikat og/eller en faktura, som er udfaerdiget i henhold til bestemmelserne i denne artikel, ikke gaelder for de leverede varer, underretter de omgaaende indfoerselslandets toldmyndigheder.

11. Bestemmelserne i denne artikel beroerer ikke anvendelsen af Faellesskabets, Faellesskabets medlemsstaters og Sloveniens forskrifter vedroerende toldformaliteter og brugen af tolddokumenter.

Artikel 12

Efterfoelgende udstedelse af varecertifikat EUR.1

1. Undtagelsesvis kan varecertifikat EUR.1 udstedes efter udfoerslen af de varer, som det vedroerer, naar det ikke er sket ved selve udfoerslen paa grund af fejltagelser, uforsaetlige undladelser eller saerlige omstaendigheder.

2. Ved anvendelse af stk. 1 skal eksportoeren i anmodningen:

- anfoere sted og dato for udfoerslen af de varer, som certifikatet vedroerer

- erklaere, at der ikke paa udfoerselstidspunktet blev udstedt et varecertifikat EUR.1 for de naevnte varer, og anfoere aarsagerne dertil.

3. Toldmyndighederne maa kun udstede et varecertifikat EUR.1 efterfoelgende, naar de har undersoegt, om oplysningerne i eksportoerens anmodning er i overensstemmelse med oplysninger i de tilsvarende dokumenter.

Paa certifikater, der udstedes efterfoelgende, anfoeres en af foelgende paategninger:

»EXPEDIDO A POSTERIORI«,

»UDSTEDT EFTERFOELGENDE«,

»NACHTRAEGLICH AUSGESTELLT«,

»AAÊAEÏÈAAÍ AAÊ ÔÙÍ ÕÓÔAAÑÙÍ«,

»ISSUED RETROSPECTIVELY«,

»DÉLIVRÉ A POSTERIORI«,

»RILASCIATO A POSTERIORI«,

»AFGEGEVEN A POSTERIORI«,

»EMITIDO A POSTERIORI«,

»IZDANO NAKNADNO«.

4. De paategninger, der er naevnt i stk. 3, anfoeres i rubrikken »Bemaerkninger« paa varecertifikat EUR.1.

Artikel 13

Udstedelse af et duplikateksemplar af varecertifikat EUR.1

1. I tilfaelde af tyveri, bortkomst eller oedelaeggelse af et varecertifikat EUR.1 kan eksportoeren henvende sig til de toldmyndigheder, der udstedte det, og anmode om udstedelse af et duplikateksemplar paa grundlag af de hos myndighederne beroende udfoerselsdokumenter.

2. Paa duplikateksemplarer, der udstedes paa denne maade, skal anfoeres en af foelgende paategninger:

»DUPLICADO«,

»DUPLIKAT«,

»DUPLIKAT«,

»ÁÍÔÉÃÑÁOEÏ«,

»DUPLICATE«,

»DUPLICATA«,

»DUPLICATO«,

»DUPLICAAT«,

»SEGUNDA VIA«,

»DVOJNIK«.

3. De paategninger, der er naevnt i stk. 2, skal anfoeres i rubrikken »Bemaerkninger« paa varecertifikat EUR.1.

4. Duplikateksemplaret, paa hvilket der anfoeres det originale varecertifikat EUR.1's udstedelsesdato, har gyldighed fra denne dato.

Artikel 14

Erstatning af certifikater

1. Det skal til enhver tid vaere muligt at erstatte et eller flere varecertifikater EUR.1 med et eller flere andre certifikater EUR.1, forudsat at dette foretages af de toldmyndigheder eller andre myndigheder, der er ansvarlige for kontrollen med varerne.

Artikel 15

Gyldigheden af varecertifikater EUR.1

1. Varecertifikat EUR.1 skal inden fem maaneder efter datoen for den af toldmyndighederne i udfoerselslandet foretagne udstedelse fremlaegges for det toldsted i indfoerselslandet, hvor varerne frembydes.

2. Varecertifikater EUR.1, som fremlaegges for indfoerselslandets toldmyndigheder efter udloebet af den i stk. 1 naevnte frist, kan godtages som grundlag for praeferencebehandling, naar overskridelsen af fristen skyldes force majeure eller ekstraordinaere omstaendigheder.

3. Ud over disse tilfaelde kan indfoerselslandets toldmyndigheder godtage certifikaterne, naar varerne frembydes for dem inden udloebet af den naevnte frist.

Artikel 16

Udstillinger

1. Varer, der afsendes fra Faellesskabet eller Slovenien til en udstilling i et andet land end en af Faellesskabets medlemsstater eller Slovenien, og som efter udstillingen saelges til indfoersel i Slovenien eller Faellesskabet, opnaar ved indfoerslen de fordele, som foelger af aftalens bestemmelser, forudsat at de opfylder de i denne protokol fastsatte betingelser for at kunne anerkendes som varer med oprindelse i Faellesskabet eller Slovenien, og at der over for toldmyndighederne foeres tilfredsstillende bevis for:

a) at en eksportoer har afsendt disse varer fra Faellesskabet eller Slovenien til det land, hvor udstillingen holdes, og har udstillet dem dér

b) at denne eksportoer har solgt varerne eller paa anden maade overdraget dem til en modtager i Faellesskabet eller Slovenien

c) at varerne under udstillingen eller umiddelbart derefter er afsendt til Faellesskabet eller Slovenien i den stand, i hvilken de blev afsendt til udstillingen

d) at varerne fra det tidspunkt, da de blev afsendt til udstillingen, ikke har vaeret benyttet til andre formaal end til fremvisning paa udstillingen.

2. Et varecertifikat EUR.1 skal fremlaegges for toldmyndighederne paa normale betingelser. Udstillingens navn og adresse skal anfoeres derpaa. Om fornoedent kan der kraeves supplerende dokumentation for varernes art og for de omstaendigheder, under hvilke de har vaeret udstillet.

3. Stk. 1 gaelder for alle udstillinger, messer og tilsvarende offentlige arrangementer af kommerciel, industriel, landbrugsmaessig eller haandvaerksmaessig karakter, under hvilke varerne er under konstant toldkontrol, dog ikke arrangementer med privat formaal i forretninger eller handelslokaler med henblik paa salg af udenlandske varer.

Artikel 17

Fremlaeggelse af certifikater

Varecertifikater EUR.1 forlaegges for toldmyndighederne i indfoerselslandet i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat af det paagaeldende land. Disse myndigheder er berettiget til at forlange en oversaettelse af certifikatet. De kan endvidere kraeve, at importangivelsen suppleres med en attestation fra importoeren om, at varerne opfylder de betingelser, der kraeves for anvendelse af aftalen.

Artikel 18

Indfoersel i form af delsendinger

Med forbehold af artikel 3, stk. 3, i denne protokol betragtes en vare, der henhoerer under kapitel 84 eller 85 i HS, naar den paa klarererens anmodning indfoeres i demonteret eller ikke monteret stand i delsendinger paa de af de kompetente myndigheder fastsatte betingelser, som en enkelt vare, og der fremlaegges et varecertifikat EUR.1 for hele varen ved indfoersel af den foerste delsending.

Artikel 19

Opbevaring af certifikater

Varecertifikater EUR.1 opbevares af indfoerselslandets toldmyndigheder efter de gaeldende regler i det paagaeldende land.

Artikel 20

Certifikat EUR.2

1. Uanset bestemmelserne i artikel 9 kan dokumentationen for oprindelsesstatus i den i denne protokol fastsatte betydning for forsendelser, som udelukkende indeholder varer med oprindelsesstatus, og hvis vaerdi ikke overstiger 5 110 ECU pr. forsendelse, ske med fremlaeggelse af et certifikat EUR.2, hvortil modellen findes i bilag IV til denne protokol.

2. Certifikat EUR.2 udfyldes og undertegnes af eksportoeren eller dennes befuldmaegtigede paa foerstnaevntes ansvar i overensstemmelse med denne protokol.

3. Der udfyldes et certifikat EUR.2 for hver forsendelse.

4. Eksportoerer, der udfylder et certifikat EUR.2, skal paa anmodning af toldmyndighederne i udfoerselslandet forelaegge alle stoettedokumenter vedroerende anvendelsen af dette certifikat.

5. Artikel 16, 18 og 20 finder tilsvarende anvendelse for certifikater EUR.2.

Artikel 21

Uoverensstemmelser

Hvis der konstateres mindre uoverensstemmelser mellem oplysningerne i varecertifikat EUR.1 eller certifikat EUR.2 og de dokumenter, der indgives til toldstedet med henblik paa varernes indklarering, medfoerer dette ikke i sig selv, at dokumentet er ugyldigt, naar det paa fyldestgoerende maade godtgoeres, at det svarer til de frembudte varer.

Artikel 22

Undtagelser for bevis paa oprindelse

1. Foelgende varer kan indfoeres i Faellesskabet som varer med oprindelsesstatus i henhold til denne protokol, uden at det er noedvendigt at fremlaegge de i artikel 9 eller 20 omhandlede dokumenter:

a) varer i smaaforsendelser til private modtagere fra private afsendere, forudsat at varernes vaerdi ikke overstiger 215 ECU

b) varer, der medbringes af rejsende i deres personlige bagage, forudsat at varernes vaerdi ikke overstiger 600 ECU.

Disse bestemmelser finder kun anvendelse, saafremt det drejer sig om indfoersel uden erhvervsmaessig karakter, det erklaeres, at varerne opfylder betingelserne for anvendelsen af aftalen, og der ikke er nogen tvivl om denne erklaerings rigtighed.

2. Som indfoersel helt uden erhvervsmaessig karakter anses lejlighedsvis indfoersel, der udelukkende bestaar af varer bestemt til personlig brug for modtagerne eller de rejsende eller deres familie, og som ikke ved deres beskaffenhed eller maengde giver anledning til tvivl om, at indfoerslen sker i ikke-erhvervsmaessigt oejemed.

AFSNIT III METODER FOR ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE

Artikel 23

Meddelelse af stempler og adresser

Slovenien sender Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber aftryk af de stempler, der anvendes, og adresserne paa de toldmyndigheder, der er kompetente til at udstede varecertifikater EUR.1 og foretage efterfoelgende kontrol af disse certifikater. Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber sender disse oplysninger til toldmyndighederne i Faellesskabets medlemsstater.

Varecertifikater EUR.1 godtages med henblik paa anvendelse af praeferencebehandling fra den dato, hvor Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber modtager oplysningerne.

Varecertifikater EUR.1, der forelaegges for toldmyndighederne i den importerende medlemsstat foer denne dato, godtages i overensstemmelse med faellesskabsforskrifterne.

Artikel 24

Kontrol af varecertifikat EUR.1 og af certifikat EUR.2

1. Efterfoelgende kontrol af varecertifikater EUR.1 og af certifikater EUR.2 foretages ved stikproever, og i oevrigt naar indfoerselslandets toldmyndigheder naerer begrundet tvivl om dokumenternes aegthed eller rigtigheden af oplysningerne vedroerende de paagaeldende varers faktiske oprindelse.

2. For at sikre en korrekt anvendelse af denne protokol yder Faellesskabets medlemsstater paa den ene side og Slovenien paa den anden side gennem deres respektive toldmyndigheder hinanden gensidig bistand ved kontrollen af aegtheden af varecertifikaterne EUR.1 og certifikaterne EUR.2 og rigtigheden af oplysningerne vedroerende de paagaeldende varers faktiske oprindelse.

3. Med henblik paa gennemfoerelse af bestemmelserne i stk. 1 skal indfoerselslandets toldmyndigheder tilbagesende varecertifikatet EUR.1 eller certifikatet EUR.2 eller en fotokopi deraf til toldmyndighederne i udfoerselslandet, eventuelt med angivelse af de formelle eller materielle aarsager, der berettiger en kontrol.

De relevante handelsdokumenter eller en kopi deraf vedlaegges varecertifikatet EUR.1 eller certifikatet EUR.2, hvis dette er udstedt, og toldmyndighederne fremsender samtlige oplysninger, som de er kommet i besiddelse af, og som tyder paa, at angivelserne i disse certifikater er urigtige.

Hvis indfoerselslandets toldmyndigheder traeffer afgoerelse om at suspendere anvendelsen af bestemmelserne i aftalen, medens de afventer resultatet af undersoegelsen, skal de tilbyde at frigive varerne til importoeren med forbehold af saadanne sikkerhedsforanstaltninger, der maatte findes noedvendige.

4. Indfoerselslandets toldmyndigheder underrettes hurtigst muligt om resultatet af den efterfoelgende kontrol. Dette resultat skal goere det muligt at afgoere, om det anfaegtede varecertifikat EUR.1 eller certifikat EUR.2 gaelder for de paagaeldende varer, og om disse varer virkelig er berettiget til anvendelse af praeferenceordningen.

Hvis der i tilfaelde af begrundet tvivl ikke er afgivet svar senest ti maaneder efter datoen for anmodningen om kontrol, eller hvis svaret ikke indeholder tilstraekkelige oplysninger til at fastslaa aegtheden af det paagaeldende dokument eller varernes faktiske oprindelse, afslaar de anmodende myndigheder at indroemme anvendelse af den paagaeldende praeferencebehandling, medmindre der foreligger force majeure eller ekstraordinaere omstaendigheder.

5. Med henblik paa efterfoelgende kontrol af varecertifikater EUR.1, skal udfoerselslandets toldmyndigheder opbevare kopier af certifikaterne og de dertil knyttede udfoerselsdokumenter i mindst to aar.

AFSNIT IV CEUTA OG MELILLA

Artikel 25

Anvendelse af protokollen

1. Betegnelsen »Faellesskabet« som anvendt i denne protokol omfatter ikke Ceuta og Melilla. Udtrykket »varer med oprindelse i Faellesskabet« omfatter ikke varer med oprindelse i Ceuta og Melilla.

2. Denne protokol finder tilsvarende anvendelse paa varer med oprindelse i Ceuta og Melilla, jf. dog de saerlige betingelser i artikel 26.

Artikel 26

Saerlige betingelser

1. Foelgende bestemmelser anvendes i stedet for artikel 1, og henvisninger til den artikel betragtes som henvisninger til naervaerende artikel.

2. Forudsat at de er transporteret direkte i overensstemmelse med artikel 7, anses foelgende varer.

a) som varer med oprindelse i Ceuta og Melilla:

i) varer, der fuldt ud er fremstillet i Ceuta og Melilla

ii) varer, der er fremstillet i Ceuta og Melilla, og til hvis fremstilling der er anvendt andre varer end de i nr. i) omhandlede, paa betingelse af at disse varer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i artikel 3 fastlagte betydning. Denne betingelse kraeves dog ikke opfyldt for varer, som har oprindelse i Faellesskabet i den i denne protokol fastlagte betydning, naar de i Ceuta og Melilla har undergaaet en mere vidtgaaende bearbejdning eller forarbejdning end den utilstraekkelige bearbejdning eller forarbejdning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3

b) som varer med oprindelse i Slovenien:

i) varer, der fuldt ud er fremstillet i Slovenien

ii) varer, der er fremstillet i Slovenien, og til hvis fremstilling der er anvendt andre varer end de i nr. i) omhandlede, paa betingelse af at disse varer har undergaaet en tilstraekkelig bearbejdning eller forarbejdning i den i artikel 3 fastlagte betydning. Denne betingelse kraeves dog ikke opfyldt for varer, som har oprindelse i Ceuta og Melilla eller Faellesskabet i den i denne protokol fastlagte betydning, naar de i Slovenien har undergaaet en mere vidtgaaende bearbejdning eller forarbejdning end den utilstraekkelige bearbejdning eller forarbejdning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3.

3. Ceuta og Melilla betragtes som et enkelt omraade.

4. Eksportoeren eller dennes befuldmaegtigede skal anfoere betegnelserne »Republikken Slovenien« og »Ceuta og Melilla« i rubrik 2 i varecertifikat EUR.1. Hvad angaar varer med oprindelsesstatus i Ceuta og Melilla, skal denne oprindelse endvidere angives i rubrik 4 i varecertifikat EUR.1.

5. Det paahviler de spanske toldmyndigheder at sikre anvendelsen af denne protokol i Ceuta og Melilla.

AFSNIT V AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 27

AEndringer til protokollen

Associeringsraadet foretager hvert andet aar, eller paa anmodning af Slovenien eller Faellesskabet, en undersoegelse af gennemfoerelsen af bestemmelserne i denne protokol med henblik paa eventuelt noedvendige aendringer eller tilpasninger.

Ved en saadan undersoegelse tages der saerligt hensyn til de kontraherende parters medlemskab af frihandelsomraader eller toldunioner med tredjelande.

Artikel 28

Toldsamarbejdsudvalget

1. Der oprettes et toldsamarbejdsudvalg, der skal sikre det administrative samarbejde med henblik paa korrekt og ensartet anvendelse af denne protokol, og som skal varetage alle oevrige opgaver paa toldomraadet, som det maatte faa overdraget.

2. Udvalget bestaar paa den ene side af eksperter fra medlemsstaterne og tjenestemaend fra tjenestegrene i Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, som er ansvarlige for toldspoergsmaal, og paa den anden side af eksperter, der er udpeget af Slovenien.

Artikel 29

Olieprodukter

De i bilag V opfoerte varer er midlertidigt undtaget fra denne protokols anvendelsesomraade. Bestemmelserne om administrativt samarbejde finder dog tilsvarende anvendelse paa disse varer.

Artikel 30

Bilag

Bilagene til denne protokol udgoer en integrerende del af denne.

Artikel 31

Gennemfoerelse af protokollen

Faellesskabet og Slovenien traeffer hver for sit vedkommende de foranstaltninger, som gennemfoerelsen af denne protokol indebaerer.

BILAG I

NOTER

Forord

Disse noter finder om fornoedent ligeledes anvendelse paa alle varer, der er fremstillet ved anvendelse af materialer uden oprindelsesstatus, selv naar disse ikke har undergaaet de saerlige aendringer, der er naevnt i listen i bilag II, og blot er undergivet reglen for positionsskifte i artikel 4, stk. 1.

Note 1

1.1. Listen i bilag II indeholder visse varer, der ikke er omfattet af toldpraeferencer, men som kan anvendes ved fremstillingen af varer, der er omfattet af toldpraeferencer.

1.2. I listens foerste to kolonner beskrives den fremstillede vare. I foerste kolonne angives position eller kapitel i Det Harmoniserede System, og i anden kolonne angives varebeskrivelsen i den bestemte position eller det bestemte kapitel i dette system. For hver angivelse i de foerste to kolonner er en regel specificeret i kolonne 3. Naar der i nogle tilfaelde staar et »ex« foer angivelsen i foerste kolonne, betyder det, at reglen i kolonne 3 kun finder anvendelse paa den del af den paagaeldende position eller det paagaeldende kapitel, som er anfoert i kolonne 2.

1.3. Naar flere positioner er grupperet i kolonne 1, eller et kapitel er angivet, og varebeskrivelsen i kolonne 2 derfor er angivet generelt, finder den tilsvarende regel i kolonne 3 anvendelse paa alle varer, der i henhold til Det Harmoniserede System tariferes under positioner i kapitlet eller under en af de positioner, der er grupperet i kolonne 1.

1.4. Naar der er forskellige regler i listen for forskellige varer inden for en position, indeholder hver »indrykning« beskrivelsen af den del af positionen, der er omfattet af den tilsvarende regel i kolonne 3.

Note 2

2.1. Ved »fremstilling« forstaas alle former for bearbejdning eller forarbejdning, herunder ogsaa »samling« eller specifikke processer, jf. dog note 3.5.

2.2. Ved »materialer« forstaas alle former for »bestanddele«, »raastoffer«, »komponenter« eller »dele« osv., der er anvendt ved fremstillingen af varen.

2.3. Ved »vare« forstaas den vare, der fremstilles, ogsaa naar den er bestemt til senere anvendelse i en anden fremstillingsproces.

2.4. Udtrykket »produkter« daekker baade materialer og varer.

Note 3

3.1. I tilfaelde, hvor positioner ikke er paa listen eller dele af en position ikke er paa listen, finder den i artikel 3, stk. 1, anfoerte regel om positionsskifte anvendelse. Naar en positionsskiftebetingelse finder anvendelse paa en vare, der er opfoert paa listen, er betingelsen anfoert i reglen i kolonne 3.

3.2. Den bearbejdning eller forarbejdning, der er noedvendig i henhold til en regel i kolonne 3, skal kun foretages i forbindelse med de anvendte materialer, der ikke har oprindelsesstatus. Begraensningerne ifoelge en regel i kolonne 3 finder paa samme maade kun anvendelse paa anvendte materialer, der ikke har oprindelsesstatus.

3.3. Saafremt en regel angiver »fremstilling paa basis af alle materialer«, kan ogsaa materialer, der henhoerer under samme position som varen, anvendes, jf. dog eventuelle specifikke begraensninger, som ogsaa kan vaere indeholdt i reglen. Ved »fremstilling paa basis af alle materialer, herunder andre materialer, der henhoerer under pos. . . .«, forstaas imidlertid, at kun materialer, der tariferes under samme position som varen med en anden beskrivelse end varebeskrivelsen i kolonne 2 paa listen, kan anvendes.

3.4. Naar en vare, der er fremstillet af materialer uden oprindelsesstatus, og som har faaet oprindelsesstatus ved fremstillingen i henhold til reglen om positionsskrifte eller dens egen listeregel, anvendes som materiale ved fremstillingen af en anden vare, finder den regel, der gaelder for den vare, i hvilken den er indarbejdet, ikke anvendelse paa den paagaeldende vare.

F.eks.:

En maskine, der henhoerer under pos. 8407, for hvilken det i reglen hedder, at vaerdien af anvendte materialer uden oprindelsesstatus ikke maa overstige 40 % af prisen ab fabrik, fremstilles af »andet legeret staal groft tildannet ved smedning«, der henhoerer under pos. 7224.

Hvis smedningen er foretaget i det paagaeldende land paa grundlag af en barre uden oprindelsesstatus, har smedningen allerede faaet oprindelsesstatus i henhold til reglen for pos. ex 7224 paa listen. Den betragtes saa som en vare med oprindelsesstatus ved beregningen af vaerdien af maskinen, uanset om den er fremstillet paa den samme fabrik eller paa en anden. Der tages saaledes ikke hensyn til vaerdien af barren uden oprindelsesstatus ved fastlaeggelsen af vaerdien af de anvendte materialer uden oprindelsesstatus.

3.5. Selv om reglen om positionsskrifte eller reglen i listen er overholdt, har en vare ikke oprindelsesstatus, naar den foretagne bearbejdning eller forarbejdning taget som helhed er utilstraekkelig i den i artikel 3, stk. 3, naevnte forstand.

3.6. Den kvalificerende enhed for anvendelse af oprindelsesreglerne er den vare, der anses for at vaere basisenheden ved tarifering i Det Harmoniserede Systems nomenklatur. I forbindelse med saet af varer, der tariferes efter almindelige tariferingsbestemmelser punkt 3 vedroerende fortolkningen af Det Harmoniserede System, bestemmes den kvalificerende enhed i forhold til hver enkelt del af saettet; dette gaelder ogsaa for saet henhoerende under pos. 6308, 8206 og 9605.

Heraf foelger at:

- naar en vare, der bestaar af en gruppe eller samling af artikler, tariferes i henhold til Det Harmoniserede System under én og samme position, udgoer helheden den kvalificerende enhed

- naar en sending bestaar af et antal identiske varer, der tariferes under samme position i Det Harmoniserede System, behandles hver vare for sig ved anvendelsen af oprindelsesreglerne

- naar emballagen i henhold til almindelige tariferingsbestemmelser punkt 5 vedroerende fortolkningen af Det Harmoniserede System er indbefattet i produktet med hensyn til tariferingen, boer dette ogsaa vaere tilfaeldet ved bestemmelsen af oprindelsen.

Note 4

4.1. Reglen i listen er den mindstebearbejdning eller -forarbejdning, der er noedvendig, hvoraf foelger, at yderligere bearbejdning eller forarbejdning ogsaa giver oprindelsesstatus; omvendt kan en mindre grad af bearbejdning eller forarbejdning ikke give oprindelsesstatus. Naar et materiale uden oprindelsesstatus ifoelge en regel kan anvendes paa et vist fremstillingstrin, er det tilladt at anvende saadant materiale paa et tidligere stadium i fremstillingen, hvorimod anvendelse af saadant materiale paa et senere stadium ikke er tilladt.

4.2. Naar det i en regel paa listen specificeres, at en vare kan fremstilles af mere end ét materiale, betyder det, at ét eller flere af materialerne kan anvendes. Det kraeves ikke, at alle materialerne anvendes.

F.eks.:

I reglen for vaevede stoffer hedder det, at naturlige fibre kan anvendes, og at bl.a. kemikalier ogsaa kan anvendes. Dette betyder ikke, at baade naturlige fibre og kemikalier skal anvendes, men at ét af dem eller begge maa anvendes.

Naar en begraensning gaelder for ét materiale, og andre begraensninger gaelder for andre materialer i samme regel, finder de imidlertid kun anvendelse paa de materialer, der faktisk anvendes.

F.eks.:

I reglen for symaskiner hedder det, at den anvendte traadspaendingsmekanisme skal have oprindelsesstatus, og at den anvendte siksak-syningsmekanisme ogsaa skal have oprindelsesstatus; disse to begraensninger gaelder kun, naar de paagaeldende mekanismer faktisk indsaettes i symaskinen.

4.3. Naar det i en regel i listen hedder, at en vare skal vaere fremstillet af et bestemt materiale, forhindrer betingelsen ikke, at der anvendes andre materialer, som paa grund af deres art ikke kan opfylde reglen.

F.eks.:

Reglen for pos. 1904, hvorefter anvendelse af korn og varer deraf uden oprindelsesstatus udtrykkeligt er udelukket, er ikke til hinder for, at der anvendes mineralsalte, kemiske og andre tilsaetningsstoffer, som ikke er fremstillet af korn.

F.eks.:

Naar en artikel er fremstillet af fiberdug, og det kun er tilladt at anvende garn uden oprindelsesstatus til fremstilling af den slags varer, er det ikke muligt at starte med fiberdug, selv om fiberdug normalt ikke kan fremstilles af garn. I saadanne tilfaelde vil udgangsmaterialet normalt skulle vaere stadiet inden garnet, dvs. fiberstadiet.

Se ogsaa note 7.3 i forbindelse med tekstilvarer.

4.4. Naar der i en regel i listen angives to eller flere procenter som maksimalvaerdien af materialer uden oprindelsesstatus, der kan anvendes, maa disse procenter ikke laegges sammen. Maksimalvaerdien af alle de anvendte materialer uden oprindelsesstatus maa aldrig vaere hoejere end den hoejeste af de angivne procenter. Endvidere maa de enkelte procenter ikke overskrides i forhold til de bestemte varer, de gaelder for.

Note 5

5.1. »Naturlige fibre« anvendes i listen for alle andre fibre end regenererede og syntetiske fibre og er begraenset til stadiet inden spinding, herunder ogsaa affald, og medmindre andet er angivet, omfatter »naturlige fibre« ogsaa fibre, der er kartede, kaemmede eller paa anden maade beredt, men ikke spundet.

5.2. »Naturlige fibre« omfatter ogsaa hestehaar henhoerende under pos. 0503 og natursilke henhoerende under pos. 5002 og 5003, samt uld og fine eller grove dyrehaar under pos. 5101, 5102, 5103, 5104 og 5105, bomuld under pos. 5201, 5202 og 5203 og andre vegetabilske fibre under pos. 5301, 5302, 5303, 5304 og 5305.

5.3. »Spindeoploesninger«, »kemikalier« og »materialer til papirfremstilling« anvendes i listen til beskrivelse af materialer, der ikke tariferes i kapitel 50 til 63, og som kan anvendes til fremstilling af regenererede eller syntetiske fibre eller papirfibre eller -garn.

5.4. »Korte kemofibre« anvendes i listen for syntetiske eller regenererede baand (tow), korte fibre eller affald henhoerende under pos. 5501, 5502, 5503, 5504, 5505, 5506 og 5507.

Note 6

6.1. For saa vidt angaar varer tariferet under de positioner i listen, i hvilke der er henvist til denne note, finder betingelserne i kolonne 3 ikke anvendelse paa basistekstilmaterialer, der er anvendt til fremstilling af dem, og som sammenlagt udgoer 10 % eller derunder af den samlede vaegt af alle anvendte basistekstilmaterialer (jf. ogsaa note 6.3 og 6.4).

6.2. Denne tolerancemargen kan imidlertid kun anvendes paa blandede varer, der er fremstillet af to eller flere basistekstilmaterialer.

Foelgende materialer er basistekstilmaterialer:

- natursilke

- uld

- grove dyrehaar

- fine dyrehaar

- hestehaar

- bomuld

- materialer til papirfremstilling og papir

- hoer

- hamp

- jute og andre bastfibre

- sisal og andre agavefibre

- kokos, abaca, ramie og andre vegetabilske tekstilfibre

- endeloese syntetiske fibre

- endeloese regenererede fibre

- korte syntetiske fibre

- korte regenererede fibre

F.eks.:

Garn henhoerende under pos. 5205, der er fremstillet af bomuldsfibre henhoerende under pos. 5203 og korte syntetiske fibre henhoerende under pos. 5506, er blandet garn. Derfor kan korte syntetiske fibre, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af kemikalier eller spindeoploesninger), anvendes med op til 10 vaegtprocent af garnet.

F.eks.:

Vaevet stof under pos. 5112, der er fremstillet af uldgarn henhoerende under pos. 5107 og garn af korte syntetiske fibre henhoerende under pos. 5509, er et blandet stof. Derfor kan enten garn af syntetiske fibre, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af kemikalier eller spindeoploesninger), eller uldgarn, som ikke opfylder oprindelsesreglerne (der kraever anvendelse af naturlige fibre, ikke kartede eller kaemmede eller paa anden maade beredt til spinding), eller en kombination af disse to garntyper anvendes med op til 10 vaegtprocent af stoffet.

F.eks.:

Tuftet tekstilstof under pos. 5802, der er fremstillet af bomuldsgarn henhoerende under pos. 5205 og bomuldsstof henhoerende under pos. 5210, er kun er blandet vare, naar bomuldsstoffet i sig selv er et blandet stof, fremstillet af garner, der tariferes under to saerskilte positioner, eller naar de anvendte bomuldsgarner selv er blandinger.

F.eks.:

Der er klart tale om to saerskilte basistekstilmaterialer, naar det paagaeldende tuftede tekstilstof er fremstillet af bomuldsgarn henhoerende under pos. 5205 og stof af syntetiske fibre henhoerende under pos. 5407, og det tuftede tekstilstof er derfor en blandet vare.

F.eks.:

Et tuftet taeppe, der er fremstillet af garn af regenererede fibre og bomuldsgarn og med en bagbeklaedning af jute, er en blandet vare, fordi der er anvendt tre basistekstilmaterialer. Saaledes kan materialer uden oprindelsesstatus, der indgaar paa et senere stadium i fremstillingen, end reglen tillader det, anvendes, forudsat at den samlede vaegt ikke overstiger 10 % af vaegten af taeppets tekstilmaterialer. Saaledes kan baade jutebagbeklaedningen og/eller garnet af regenererede fibre indfoeres paa dette fremstillingsstadium, forudsat at vaegtbetingelserne er opfyldt.

6.3. For stoffer, hvori der indgaar »garn fremstillet af polyurethan opdelt af fleksible polyestersegmenter, ogsaa overspundet«, er tolerancen 20 % med hensyn til dette garn.

6.4. For stoffer, hvori der indgaar strimler bestaaende af en kerne af aluminiumsfolie eller en kerne af plastfolie, ogsaa beklaedt med aluminiumspulver, af bredde paa 5 mm og derunder, der ved hjaelp af et klaebemiddel er anbragt mellem to lag plastfolie, er tolerancen 30 % med hensyn til denne strimmel.

Note 7

7.1. For de tekstilvarer, der i listen er markeret med en fodnote med henvisning til denne note, kan tekstilmaterialer med undtagelse af for og mellemfor, som ikke opfylder reglen i listen i kolonne 3 for den fremstillede vare, anvendes, forudsat at de er tariferet under en anden position end varen, og at deres vaerdi ikke overstiger 8 % af prisen ab fabrik for varen.

7.2. Besaetningsartikler og tilbehoer, der ikke er af tekstilmateriale, eller andre anvendte materialer, som indeholder tekstilmateriale, skal ikke opfylde betingelserne i kolonne 3, selv om de ikke falder inden for anvendelsesomraadet for note 4.3.

7.3. I overensstemmelse med note 4.3 kan besaetningsartikler og tilbehoer uden oprindelsesstatus, der ikke er fremstillet af tekstilmateriale, eller andre varer uden oprindelsesstatus, som ikke indeholder tekstilmaterialer, dog anvendes frit, naar de ikke kan fremstilles af de i kolonne 3 naevnte materialer.

F.eks.:

Hedder det i en regel i listen, at der skal anvendes garn til en bestemt tekstilvare som f.eks. en bluse, forhindrer dette ikke, at der anvendes metalgenstande som f.eks. knapper, da disse ikke kan fremstilles af tekstilmaterialer.

7.4. Naar der gaelder en procentregel, skal der tages hensyn til vaerdien af besaetningsartikler og tilbehoer ved beregningen af vaerdien af de medgaaede materialer, som ikke har oprindelsesstatus.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

VARECERTIFIKAT EUR.1

1. Varecertifikat EUR.1 skal udfaerdiges paa den formular, der findes i dette bilag. Formularen trykkes paa et eller flere af de sprog, hvorpaa aftalen er affattet. Certifikatet udfaerdiges paa et af disse sprog og i overensstemmelse med udfoerselslandets interne retsforskrifter. Hvis det udfyldes i haanden, skal det goeres med blaek og blokbogstaver.

2. Certifikatets format er 210 × 297 mm, idet en maksimal afvigelse paa minus 5 mm og plus 8 mm i laengden kan tillades. Der skal anvendes hvidt, traefrit, skrivefast papir med en vaegt paa mindst 65 g pr. m². Det skal forsynes med groent guillocheret bundtryk, som goer al forfalskning ved hjaelp af mekaniske eller kemiske midler synlig.

3. De kompetente myndigheder i Faellesskabets medlemsstater eller det udfoerende territorium kan forbeholde sig ret til selv at trykke certifikaterne eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnaevnte tilfaelde skal hvert certifikat forsynes med en henvisning til godkendelsen. Hvert certifikat skal vaere forsynet med trykkeriets navn og adresse eller et maerke, som goer det muligt af identificere dette. Det skal endvidere forsynes med et paatrykt eller paa anden maade anfoert loebenummer, der tjener til identifikation.

VARECERTIFIKAT

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

ANMODNING OM VARECERTIFIKAT

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

BILAG IV

CERTIFIKAT EUR.2

1. Certifikat EUR.2 skal udfaerdiges paa den formular, der er vist i dette bilag. Formularen trykkes paa et eller flere af de sprog, hvorpaa aftalen er affattet. Certifikatet udfaerdiges paa et af disse sprog og i overensstemmelse med udfoerselslandets interne retsforskrifter. Hvis det udfyldes i haanden, skal det goeres med blaek og blokbogstaver.

2. Certifikatets format 210 × 148 mm, idet en maksimal afvigelse paa minus 5 mm og plus 8 mm i laengden kan tillades. Der skal anvendes skal hvidt, traefrit, skrivefast papir med en vaegt paa mindst 65 g pr. m².

3. De kompetente myndigheder i Faellesskabets medlemsstater og Rumaenien kan forbeholde sig ret til at trykke certifikaterne eller overlade trykningen til trykkerier, som de har godkendt. I sidstnaevnte tilfaelde skal hvert certifikat forsynes med en henvisning til godkendelsen. Hvert certifikat skal forsynes med trykkeriets navn og adresse eller et maerke, som goer det muligt at identificere dette. Det skal endvidere forsynes med et paatrykt eller paa anden maade anfoert loebenummer, der tjener til identifikation.

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

BILAG V

>TABELPOSITION>

SLUTAKT

De befuldmaegtigede for

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER

paa den ene side og

REPUBLIKKEN SLOVENIEN

paa den anden side

forsamlet i Luxembourg den 5. april 1993 med henblik paa undertegnelsen af samarbejdsaftalen og protokollen om finansielt samarbejde mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Slovenien, har, ved undertegnelsen af samarbejdsaftalen, vedtaget eller taget foelgende erklaeringer til efterretning:

1. faelles erklaering fra de kontraherende parter om artikel 16 i aftalen

2. erklaering fra Faellesskabet om faellesskabsordningen for indfoersel af ungtyre til opfedning med oprindelse i eller indfoert fra Slovenien

3. faelles erklaering om faellesskabsordningen for indfoersel af ungtyre til opfedning med oprindelse i eller indfoert fra Slovenien

4. erklaering fra Faellesskabet om oksekoed

5. erklaering fra Slovenien om oksekoed

6. hensigtserklaering fra de kontraherende parter om ordningen for handel mellem de stater, der er dannet ud fra den tidligere Jugoslaviske Foederation

7. faelles erklaering om Faellesskabets forelaeggelse af aftalen i GATT

og taget foelgende til efterretning

- brevvekslingen om samarbejde paa arbejdskraftomraadet

- den faelles erklaering om den politiske dialog, der blev vedtaget samme dag

og har, ved undertegnelsen af protokollen om finansielt samarbejde, vedtaget foelgende erklaeringer:

1. faelles erklaering vedroerende artikel 4 i protokollen om finansielt samarbejde

2. erklaering fra Faellesskabet vedroerende artikel 8 i protokollen om finansielt samarbejde.

Ovennaevnte erklaeringer og brevveksling er knyttet til denne slutakt.

De befuldmaegtigede er enige om, at erklaeringerne og brevvekslingen om fornoedent og paa samme betingelser som aftalen undergives de procedurer, der er noedvendige for at sikre deres gyldighed.

Hecho en Luxemburgo, el cinco de abril de mil novecientos noventa y tres.

Udfaerdiget i Luxembourg, den femte april nitten hundrede og treoghalvfems.

Geschehen zu Luxemburg am fuenften April neunzehnhundertdreiundneunzig.

¸ãéíaa Ëïõîaaìâïýñãï, óôéò ðÝíôaa Áðñéëssïõ ÷ssëéá aaííéáêueóéá aaííaaíÞíôá ôñssá.

Done at Luxembourg on the fifth day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-three.

Fait à Luxembourg, le cinq avril mil neuf cent quatre-vingt-treize.

Fatto a Lussemburgo, addì cinque aprile millenovecentonovantatré.

Gedaan te Luxemburg, de vijfde april negentienhonderd drieënnegentig.

Feito em Luxemburgo, em cinco de Abril de mil novecentos e noventa e três.

V Luksemburgu, petega aprila tiso Ocdevetstotriindevetdeset.

Por el Consejo de las Comunidades Europeas

For Raadet for De Europaeiske Faellesskaber

Fuer den Rat der Europaeischen Gemeinschaften

Ãéá ôï Óõìâïýëéï ôùí AAõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùí

For the Council of the European Communities

Pour le Conseil des Communautés européennes

Per il Consiglio delle Comunità europee

Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen

Pelo Conselho das Comunidades Europeias

Za Svet Evropskih skupnosti

>REFERENCE TIL EN FILM>

Por la República de Eslovenia

For Republikken Slovenien

Fuer die Republik Slowenien

Ãéá ôç AEçìïêñáôssá ôçò Óëïâaaíssáò

For the Republic of Slovenia

Pour la République de Slovénie

Per la Repubblica di Slovenia

Voor de Republiek Slovenië

Pela República da Eslovénia

Za Republiko Slovenijo

>REFERENCE TIL EN FILM>

1. FAELLES ERKLAERING FRA DE KONTRAHERENDE PARTER OM ARTIKEL 16 I AFTALEN

De lofter, referencemaengder og kontingenter, der henvises til i artikel 16 i aftalen, anvendes globalt paa de republikker, der er dannet ud fra den tidligere Socialistiske Foederative Republik Jugoslavien.

Den gaeldende importordning for varer med oprindelse i Slovenien, som er omhandlet i artikel 16 i aftalen, maa som helhed betragtet ikke vaere mindre gunstig end den ordning, der var gaeldende i 1992 i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 545/92 af 3. februar 1992 og (EOEF) nr. 3301/91 af 11. november 1991.

Faellesskabet forbeholder sig ret til at foreslaa Slovenien at erstatte den autonome ordning, der er omhandlet i artikel 16 i aftalen, med en aftalebaseret ordning, der tager sit udgangspunkt i de relevante bestemmelser i aftalen mellem Faellesskabet og Den Socialistiske Foederative Republik Jugoslavien, for saa vidt angaar de varer, der er opfoert i bilag C I til F til naervaerende aftale.

Slovenien tager dette til efterretning og udtrykker oenske om hurtigt at indlede forhandlinger herom.

2. ERKLAERING FRA FAELLESSKABET OM FAELLESSKABSORDNINGEN FOR INDFOERSEL AF UNGTYRE TIL OPFEDNING MED OPRINDELSE I ELLER INDFOERT FRA SLOVENIEN

Faellesskabet forpligter sig til i aftalens loebetid og for en maengde, der fastsaettes naermere efter den procedure, der er aftalt i den relevante faelles erklaering, at begraense beloebet for landbrugsimportafgiften paa indfoersel af ungtyre til opfedning af levende vaegt paa mellem 160 kg og 300 kg med oprindelse i eller indfoert fra Slovenien til 25 % af det fulde afgiftsbeloeb.

3. FAELLES ERKLAERING OM FAELLESSKABSORDNINGEN FOR INDFOERSEL AF UNGTYRE TIL OPFEDNING MED OPRINDELSE I ELLER INDFOERT FRA SLOVENIEN

Faellesskabet og Slovenien er enige om, at suspensionen af den fulde afgift til 25 % gaelder for en vis maengde ungtyre til opfedning, som aarligt fastsaettes af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber i overensstemmelse med Raadets forordning (EOEF) nr. 805/68 af 27. juni 1968.

Faellesskabet og Slovenien er enige om ved udarbejdelsen af den skoensmaessige opgoerelse at anvende foelgende samarbejdsprocedure:

1. Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber indhenter oplysninger fra Faellesskabets medlemsstater om deres respektive behov for dyr til opfedning.

Paa grundlag af disse oplysninger og Kommissionens egne prognoser udarbejdes der et samlet overslag over Faellesskabets behov.

2. Sloveniens kompetente myndigheder goeres bekendt med disse overslag.

3. Der afholdes dernaest snarest muligt moeder mellem Sloveniens kompetente myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Formaalet med disse moeder er:

- at droefte den generelle markedssituation for oksekoed i Faellesskabet og udsigterne med hensyn til fremtidig produktion og fremtidigt forbrug

- at begge parter analyserer beregningsgrundlaget for overslaget over Faellesskabets behov med hensyn til levende dyr til opfedning

- at udveksle oplysninger om Sloveniens eksportmuligheder.

4. I fortsaettelse af disse moeder udarbejder Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber et udkast til opgoerelse, der sendes til Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, og tager herunder hensyn til samtlige forhold, der er fremdraget under droeftelserne, og som kan opgoeres i tal, paa et saa realistisk grundlag som muligt.

Udkastet til opgoerelse sendes til Raadet for De Europaeiske Faellesskaber sammen med et dokument, hvori der redegoeres for deltagernes hovedsynspunkter vedroerende Faellesskabets behov og deres eksportmuligheder for saa vidt angaar de paagaeldende varer.

5. Opgoerelsen skal udarbejdes saaledes, at Faellesskabets marked sikres regelmaessige tilfoersler, og der bliver mulighed for at oege tilfoerslen i takt med forbrugsstigningen i Faellesskabet, idet der tages hensyn til den forventede udvidelse af dette marked.

Paa grundlag af disse betragtninger forventes det, at den maengde dyr til opfedning, der indfoeres aarligt i henhold til opgoerelsen, over en fleraarig periode vil udvise en stigende tendens i takt med Faellesskabets stigende forbrug.

4. ERKLAERING FRA FAELLESSKABET OM OKSEKOED

Faellesskabet erklaerer sig rede til at indlede konsultationer med Slovenien i aftalens anvendelsesperiode med henblik paa at undersoege forbedringer af arrangementet vedroerende oksekoedsektoren paa grundlag af udviklingen paa Faellesskabets marked og under hensyntagen til Faellesskabets forbindelser med Slovenien.

5. ERKLAERING FRA SLOVENIEN OM OKSEKOED

Slovenien forpligter sig til at foelge et regelmaessigt tempo i sine leveringer af »baby beef« til Faellesskabet for at hindre enhver forstyrrelse af Faellesskabets markeder.

6. HENSIGTSERKLAERING FRA DE KONTRAHERENDE PARTER OM ORDNINGEN FOR HANDEL MELLEM DE STATER, DER ER DANNET UD FRA DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE FOEDERATION

1. Faellesskabet og Slovenien anser det for at vaere af grundlaeggende betydning, at der saa hurtigt som muligt, og saa snart de politiske og oekonomiske forhold tillader det, genskabes oekonomiske og handelsmaessige samarbejdsforbindelser mellem de stater, der er dannet ud fra den tidligere Jugoslaviske Foederation.

2. Faellesskabet erklaerer sig rede til at overveje anvendelse af princippet om kumulativ oprindelse for de stater, der er dannet ud fra den tidligere Jugoslaviske Foederation, og som genopretter normale oekonomiske og handelsmaessige samarbejdsforbindelser, saa snart det fornoedne administrative samarbejde, som er en forudsaetning for en saadan kumulations rette funktion, er etableret.

3. I denne aand erklaerer Slovenien sig rede til snarest muligt at indlede forhandlinger med de andre stater, der er dannet ud fra den tidligere Jugoslaviske Foederation med henblik paa at oprette et saadant samarbejde.

7. FAELLES ERKLAERING OM FAELLESSKABETS FORELAEGGELSE AF AFTALEN I GATT

De kontraherende parter i aftalen raadfoerer sig med hinanden i forbindelse med den forelaeggelse og undersoegelse af aftalens handelsmaessige bestemmelser, der vil finde sted inden for rammerne af GATT.

BREVVEKSLING OM SAMARBEJDE PAA ARBEJDSKRAFTOMRAADET

Hr. formand,

Jeg har den aere paa Faellesskabets medlemsstaters vegne at meddele Dem, at disse bekraefter deres tilslutning til principperne og bestemmelserne i afsnit IV i samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Socialistiske Foederative Republik Jugoslavien af 1980.

De er rede til at integrere de relevante principper og bestemmelser i ovennaevnte afsnit IV i den fremtidige aftale, som stilles i udsigt til uddybning af de aftalemaessige forbindelser mellem Faellesskabet og Republikken Slovenien.

I mellemtiden er de rede til paa betingelse af gensidighed at opretholde den ordning om ikke-forskelsbehandling, der er fastsat i aftalen af 1980, over for slovenske statsborgere.

Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De vil anerkende modtagelsen af denne skrivelse.

Modtag, hr. formand, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.

Formand for Raadet for De Europaeiske Faellesskaber

Hr. formand,

Ved skrivelse af dags dato har De meddelt mig foelgende:

»Jeg har den aere paa Faellesskabets medlemsstaters vegne at meddele Dem, at disse bekraefter deres tilslutning til principperne og bestemmelserne i afsnit IV i samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Socialistiske Foederative Republik Jugoslavien af 1980.

De er rede til at integrere de relevante principper og bestemmelser i ovennaevnte afsnit IV i den fremtidige aftal