PROTOKOL 2 til aftalen mellem Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, Japans regering, regeringen for Den Russiske Foederation og regeringen for Amerikas Forenede Stater om samarbejde om den tekniske projektering af en international termonuklear forsoegsreaktor

DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB (EURATOM), JAPANS REGERING, REGERINGEN FOR DEN RUSSISKE FOEDERATION OG REGERINGEN FOR AMERIKAS FORENEDE STATER (»PARTERNE«),

SOM HENVISER TIL samarbejdsaftalen om den tekniske projektering (EDA) af en international termonuklear forsoegsreaktor (ITER), indgaaet af parterne den 21. juli 1992 (»aftalen«), saerlig artikel 3,

SOM HAR IGANGSAT den tekniske projektering (EDA), der omhandles i aftalens protokol 1, der ogsaa blev indgaaet af parterne den 21. juli 1992, og som har til hensigt i faellesskab at afslutte den tekniske projektering som fastlagt i denne protokol 2 -

ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:

Afdeling 1

Sigte

Parterne afslutter i faellesskab det arbejde, der er beskrevet i aftalens artikel 2. Dette arbejde udfoeres paa grundlag af de tekniske maalsaetninger for ITER, der er vedtaget ifoelge bestemmelserne i aftalen.

Afdeling 2

Den saerlige arbejdsgruppe

Der nedsaettes en saerlig arbejdsgruppe, som bistaaet af direktoeren forelaegger forslag for raadet om, hvordan beslutninger, som parterne senere maatte traeffe med henblik paa bygning, drift, udnyttelse og nedlukninger af ITER, kan gennemfoeres i faellesskab, jf. aftalens artikel 2, litra e).

Afdeling 3

Gennemfoerelse af arbejdsprogrammet

1. Direktoeren gennemfoerer arbejdsprogrammet og ajourfoerer dette med raadets godkendelse under overholdelse af de tidsplaner, der er fastsat i programmet for de forskellige opgaver.

2. Den tekniske beskrivelse af opgaver, tildelingen af opgaver, samt vilkaar og frister for gennemfoerelse af opgaver, der udformes i overensstemmelse med de af raadets opstillede retningslinjer for tildeling af opgaver, fastlaegges i opgaveaftaler. Opgaveaftaler udformes af direktoeren og undertegnes af denne og af lederen af den lokalgruppe, som har faaet opgaven tildelt. Opgaveaftaler indgaas som fastlagt i det godkendte arbejdsprogram og ajourfoeringer heraf.

3. Lederne af lokalgrupperne paaser, at direktoeren og medlemmer af den centrale faellesgruppe med autorisation fra direktoeren ikke uden behoerig grund faar afslag, naar de med henblik paa erfaringsudveksling, inspektion af arbejdet eller vurdering af kvalitetsstyringen oensker at faa adgang til omraader og anlaeg, hvor lokalgrupper udfoerer arbejde, adgang til det personale, der udfoerer opgaven, eller adgang til materiale, hvori arbejdet dokumenteres. Lederne af lokalgrupperne skal i god tid underrettes om forestaaende besoeg. De naermere detaljer i tilrettelaeggelsen af besoeg fastlaegges i opgaveaftalen.

Afdeling 4

Aftaler om udstationering

1. I denne afdeling forstaas ved:

- »udstationerende part«: den part, der stiller en person til raadighed for den centrale faellesgruppe, jf. aftalens artikel 8, stk. 2, uanset om denne part er den paagaeldende persons arbejdsgiver eller ej

- »udstationeret person« eller »udstationeret personale«: en eller flere personer, der af den udstationerende part stilles til raadighed for den centrale faellesgruppe.

2. Efter udvaelgelsen af en person som fastlagt i aftalens artikel 8, stk. 2, udstationerer arbejdsgiveren straks den paagaeldende til den centrale faellesgruppe. For hver udstationeret person opstiller direktoeren en saerlig udstationeringsaftale, som underskrives af direktoeren, den udstationerede person, og denne persons arbejdsgiver. Er arbejdsgiveren ikke identisk med den udstationerende person, paategner den udstationerende part udstationeringsaftalen for hermed at angive, at den har stillet det udstationerede personale til raadighed for den centrale faellesgruppe, jf. aftalens artikel 8, stk. 2. Direktoerens eksemplar af udstationeringsaftalen skal ogsaa underskrives af formanden for raadet.

Det skal fremgaa af udstationeringsaftalen, hvilket arbejde den udstationerede person skal udfoere, hvilket arbejdssted han udstationeres til, og hvem han er ansvarlig overfor, og at den udstationerende person og dennes arbejdsgiver vil overholde bestemmelserne i aftalens artikel 8, stk. 2 og artikel 15 samt i dette afsnit i den udstraekning, hvor de vedroerer udstationering, og at den udstationerede person vil overholde de interne sikkerhedsregler, der skal overholdes paa arbejdsstedet. Udstationeringsaftalens varighed maa ikke overskride dennes protokols gyldighedsperiode.

Afdeling 5

Afslutning af arbejdet, slutrapporter

Naar raadet godkender arbejdprogrammet og ajourfoeringer heraf, sikrer det med bistand fra direktoeren, at der fastlaegges bestemmelser for en hurtig og koordineret afslutning af det arbejde, der skal gennemfoeres i henhold til aftalen, herunder bestemmelser om udarbejdelse af en slutrapport. Viser det sig, at det er noedvendigt eller formaalstjenligt, at parterne traeffer yderligere foranstaltninger, fremsaetter raadet med bistand fra direktoeren forslag herom.

Afdeling 6

Ressourcer

De fornoedne midler til gennemfoerelsen af denne protokol stilles til raadighed af parterne som fastlagt i de herfor gaeldende bestemmelser i aftalen.

Afdeling 7

Varighed

Denne protokol traeder i kraft, naar parterne har undertegnet den, og forbliver i kraft, saalaenge aftalen loeber.

Udfaerdiget i Wien, den 21. marts 1994 i fire eksemplarer.

For Det Europaeiske Atomenergifaellesskab

Correadó PIRZIO BIROLI

For Japans regering

Kunisada KUME

For regeringen for Den Russiske Foederation

Nikalai S. CHEVEREV

For regeringen for Amerikas Forenede Stater

John B. RITCH III

Forhandlernes faelles synspunkter

Ved afslutningen af forhandlingerne om det sidste udkast til protokol 2, paa ovennaevnte dato, var der enighed om foelgende:

1. Detaljerede tekniske maalsaetninger

De detaljerede tekniske maalsaetninger for ITER, der omhandles i afdeling 1 af protokol 2, vedtages af parterne, der handler gennem raadet. Raadet vedtog naevnte detaljerede tekniske maalsaetninger den 15. til 16. december 1992 (se tillaeg 1).

2. Retningslinjer for tildeling af opgaver

De retningslinjer for tildeling af opgaver, der er omhandlet i afdeling 3 i protokol 2 vedtages af raadet. Raadet vedtog naevnte retningslinjer den 22. april 1993 (se tillaeg 2).

3. Udstationeringsaftaler

De udstationeringsaftaler, der omhandles i afdeling 4 i protokol 2, skal vaere saa ensartede som muligt og skal afspejle de retningslinjer for udstationeringsaftaler, der er beskrevet i tillaegget (se tillaeg 3).

Er den udstationerende part ikke arbejdsgiver for den udstationerede person, paahviler det den at soerge for, at den udstationerede persons arbejdsgiver overholder bestemmelserne i afdeling 4 i protokol 2 samt retningslinjerne.

4. Finansiering

For saa vidt angaar afdeling 6 i protokol 2 gaelder det, at:

1. hver part baerer sine egne omkostninger:

a) naar dens medlemmer og eksperter deltager i arbejde og moeder i raadet, TAC, MAC og SWG, herunder omkostninger i forbindelse med rejser og ophold

b) naar dens personale udstationeres til et faelles arbejdssted

c) naar dens lokalgruppe udfoerer opgaver, som den har faaet tildelt i medfoer af afdeling 3 i protokol 2

d) naar der paa dens territorium afholdes workshops, og naar dens lokalgruppe deltager i workshops, herunder omkostninger i forbindelse med rejser og ophold

2. raadet, naar det bringer aftalens artikel 14 i anvendelse, skal tage hensyn til, hvor store ressourcer den enkelte vaert har tilbudt som stoette til det faelles arbejdssted

3. andre udgifter, som af raadet er godkendt som noedvendige for en tilfredsstillende gennemfoerelse af protokol 2, vil blive finansieret via faellesfonden.

5. Tilsyn med ITER EDA

Overensstemmelse mellem de generelle rammer i punkt 1 i tillaeg 1 og arbejdets fremadskriden skal kontrolleres aarligt, jf. aftalens artikel 16. Isaer skal de tekniske aspekter og noejagtigheden i ansaettelsen af udgifterne til opfoerelse af ITER kontrolleres som anfoert i punkt 1, f), i bilag A til aftalen, ogsaa med udgangspunkt i lokale data vedroerende anlaeggets hovedelementer. Disse evalueringer kan goere det noedvendigt for ITER-raadet at justere retningslinjerne eller de tekniske loesninger.

6. Konstruktionsskitse

Raadet har godkendt TAC-4-tilbagemeldingen om, at »Konstruktionsskitse (tillaeg 4) danner et fornuftigt grundlag for det videre tekniske projekteringsarbejde efter 1. yderligere begraenset optimering af vitale maskinparametre for at skaffe reserve til imoedegaaelse af udgiftsstigninger, 2. aendring af den konstruktionsmaessige tilgang inden for visse omraader, og 3. en udvidelse af de tekniske praestationer, for dermed at opnaa stoerre operationel fleksibilitet«.

TILLAEG 1

DETALJEREDE TEKNISKE MAALSAETNINGER FOR ITER

1. Generelle rammer

De detaljerede tekniske maalsaetninger og tekniske metoder, der laegges til grund for ITER, skal tilgodese det tilsigtede maal med passende marginer, dvs. sikre, at anlaeggets omkostninger holdes inden for graenser, der nogenlunde svarer til de beloeb, der er fastlagt i slutrapporten for ITER's CDA-fase, samt sikre, at anlaegget bevarer sin betydning inden for det langsigtede F& U-fusionsprogram.

Ved udformningen af ITER laegges der vaegt paa sikkerhed i driften og paa demonstration af, at fusion er en sikker energikilde med stort miljoemaessigt potentiel.

2. Praestationer og afproevning

- Plasmapraestationer

ITER's indeslutningsevne skal vaere stor nok til, at man naar op paa kontrolleret antaendning. Ved skoen over ITER's indeslutningsevne baserer man sig - lige som for CDA-procedurens vedkommende - paa etablerede gunstige driftsformer.

Det er hensigten:

- at man med ITER skal kunne opnaa kontrolleret antaendelse og forbraending af forlaenget varighed, saaledes at der kan opnaas stationaer drift over alle de tidsintervaller, der er karakteristiske for plasmaprocesser og vekselvirkninger mellem vaeg og plasma, og saaledes at der kan opnaas stationaer drift med henblik paa nuklear afproevning af kappekomponenter. Dette kan realiseres ved hjaelp af pulser med flad kurvetop af en varighed paa omkring 1 000 s. Til afproevning af saerlige kappekonstruktioner er det oenskeligt med pulser af en varighed paa ca. 2 000 s

- at man med ITER skal kunne demonstrere konstant (steady state) koersel ved hjaelp af ikke-induktiv stroemgenerering i reaktor-relevante plasmaer.

- Tekniske praestationer og afproevning

Det er hensigten:

- at man med ITER skal kunne paavise, at den teknologi, der kraeves til en fusionsreaktor, findes (herunder superledende magneter og fjernstyret vedligehold)

- at man skal afproeve komponenter til brug i en reaktor (herunder systemer til at fjerne kraft og partikler fra plasmaet)

- at man med henblik paa brug i reaktorer skal afproeve forskellige koncepter for tritium-dannende kapper. De planlagte afproevninger omfatter demonstration af saa stor en formeringsevne, at en reaktor bliver selvforsynende med tritium, kan levere energi ved hoeje temperaturer og kan producere elektricitet.

3. Konstruktionskrav

Ved fastlaeggelsen af parametre til basisanlaegget skal marginerne vaere tilpas store til, at det med rimelighed kan forventes, at man kan tilvejebringe det fornoedne plasma og realisere de kraevede tekniske praestationer. Konstruktionen skal vaere saa fleksibel, at der senere kan indfoejes avancerede og nye funktioner, og at plasmapraestationerne kan optimeres under driften. Konstruktionen skal dokumenteres i den videnskabelige og teknologiske database, der skal etableres efter EDA-fasen.

Anlaegget skal, naar plasmaet er antaendt, kunne klare en induktiv puls med flad kurvetop paa ca. 1 000 s. Med henblik paa den endelige maalsaetning, dvs. konstant (steady state) drift, skal ITER-anlaegget udformes saaledes, at det er kompatibelt med ikke-induktiv stroemgenerering, og stroemgenerering skal indgaa som mulighed i det opvarmningssystem, der kraeves til antaendelse i foerste fase af driften.

Med henblik paa afproevning af komponenter ved bestraaling og ved hoej varmeflux, dvs. under forhold som i en fusionsreaktor:

- skal den gennemsnitlige neutronbelastning af vaeggen vaere paa ca. 1 MW/m2

- skal anlaegget udformes saaledes, at det kan yde mindst 1 MWa/m2 dvs. saaledes at der kan foretages langtidsafproevning af materialer.

Det er oenskeligt, at anlaegget kan koere med hoeje flux- og fluensniveauer. Det er planen, at ITER-anlaeggets konstruktoerer inden for de konstruktionsmaessige marginer, skal undersoege, om det er muligt at operere med et bredere udsnit af driftsformer, og hvilke foelger dette kan faa. Anlaeggets permanente komponenter maa ikke ved deres konstruktion hindre, at man kan komme op paa fluensniveauer paa op til 3 MWa/m2. Med henblik paa anden fase af driften skal konstruktionen give mulighed for at erstatte afskaermning med en formeringskappe.

4. Krav til driften

ITER-anlaeggets drift opdeles i to faser:

- Den foerste fase, Basic Performance Phase, forventes at komme til at straekke sig over en halv snes aar, med nogle tusinde timers fuld DT-drift. I denne fase undersoeger man spoegsmaal i forbindelse med kontrolleret antaendelse, forbraending af laengere varighed, steady-state drift og afproevning af kappemoduler. I denne fase er det tanken, at den noedvendige tritium skal tilfoeres udefra.

- Der skal gennemfoeres forsoeg med kontrolleret antaendelse til undersoegelse af indeslutning, stabilitet, og kontrol med urenheder i plasmaer opvarmet ved hjaelp af alfapartikler. Ved forsoeg med forbraending af laengere varighed skal det desuden undersoeges, hvordan man kan styre produktionen af fusionsenergi og plasmaprofilerne, og hvordan man kan fjerne heliumasken.

- Hensigten med de forsoeg med stroemgenerering (current drive), der skal gennemfoeres i denne fase, er at demonstrere steady state forbraending i plasmaer, hvis alfapartikler giver lige saa stor en opvarmning som den udefra tilfoerte energi. Ved hjaelp af opvarmningssystemer i current drive mode skal der implementeres ikke-induktiv stroemgenerering med henblik paa styring af profil og forbraending, med sigte paa forskning i bedre indeslutningsmetoder og vurdering af, hvilke forhold og hvor stor en effekt ovenstaaende type steady-state drift forudsaetter. Afhaengigt af resultatet af disse forsoeg kan det blive noedvendigt at installere kraftigere stroemgenerering.

- Funktionsafproevning af kappemoduler i denne fase forventes alt i alt at omfatte nogle faa tusinde timers forbraendingstid, parallelt med fysikprogrammet, herunder testserier af en varighed paa tre til seks dage med en neutronbelastning af vaeggen paa omkring 1 MW/m2.

- Den anden fase, Enhanced Performance Phase, forventes ogsaa at komme til at vare omkring ti aar. Vaegten vil blive lagt paa forbedring af praestationerne generelt og paa gennemfoerelse af et program for afproevning af komponenter og materialer ved hoejere fluens. I denne fase skal der forskes i koersel med stoerre disponibilitet samt avancerede plasmadriftsmodi, og der kan eventuelt blive tale om demonstration af reaktorrelevante kappesegmenter. Denne fase omfatter endvidere forsoeg med kontinuerlig koersel af en varighed paa en til to uger, og der forventes en fluens paa mindst 1 MWa/m2.

Beslutningen om, hvorvidt formering skal indgaa i denne fase, skal traeffes paa grundlag af, om tritium er disponibel fra eksterne kilder, hvilke resultater afproevningen af formeringskapperne har givet, og hvilke erfaringer man har opnaaet med plasmaets og anlaeggets praestationer.

Ved implementeringen af denne fase baserer man sig paa en undersoegelse af resultaterne fra den foregaaende fase, samt en vurdering af den relative vaerdi af de forskellige foreslaaede elementer i programmet.

TILLAEG 2

RETNINGSLINJER FOR TILDELING AF OPGAVER

A. Godkendelse og revision af opgaveaftaler

1. Opgaveaftaler, hvis vaerdi overstiger 300 IUA, kan foerst indgaas, naar ITER-raadet har godkendt opgaven, den hertil hoerende tekniske beskrivelse, og tildelingen af opgaven til en bestemt part.

2. Opgaveaftaler, hvis vaerdi er paa 300 IUA eller derunder, kan indgaas direkte mellem direktoeren og den paagaeldende lokalgruppeleder. Direktoeren underretter straks de tre oevrige lokalgruppeledere om saadanne opgavetildelinger.

3. Den samlede vaerdi af opgaveaftaler, hvis vaerdi er paa 300 IUA eller derunder, og som er tildelt ifoelge den i stk. 2 omhandlede ordning, maa ikke overstige 3000 IUA i noget interval mellem moeder i MAC.

4. Viser det sig noedvendigt at aendre opgaveaftaler for - inden for de maalsaetninger, der allerede er godkendt af raadet - at tage hoejde for mindre tekniske aendringer, kan dette ske, naar direktoeren og den beroerte lokalgruppeleder er enige herom. AEndringer af opgavernes sigte, der repraesenterer en vaerdi paa op til +/ P 20 %, dog hoejst +/ P 300 IUA, pr. opgave kan ogsaa gennemfoeres, naar direktoeren og den beroerte lokalgruppeleder er enige herom. Opgaver i forbindelse med arbejde, som ikke laengere er paakraevet, kan afsluttes, naar direktoeren og den beroerte lokalgruppeleder er enige herom; ITER-bevillingerne hertil skal i saa fald underkastes en passende revision. AEndringer, som ikke blot bestaar i 1) mindre tekniske aendringer, 2) aendringer af sigtet paa op til 300 IUA og 3) afslutning af projektet som ovenfor beskrevet, skal forhaandsgodkendes af raadet paa grundlag af de procedurer, der er fastlagt herfor i aftalen om nye opgavetildelinger, i disse tilfaelde justerer direktoeren ITER-bevillingerne i overensstemmelse hermed.

5. Alle aendringer af opgaveaftaler, der ikke kraever raadets godkendelse, skal indberettes til raadet.

B. Indkredsning, definition og vurdering af opgaver

Der gaelder foelgende retningslinjer for indkredsning og definition af opgaver

1. Direktoeren, som bistaas af lokalgruppelederne i forbindelse med indkredsning af opgaver, fastlaegger, hvor store ITER-midler de parter, der udfoerer opgaver, skal bevilges. Sigtet med denne bistand er at etablere konsensus om, hvorledes man mest praktisk og effektivt kan indkredse og definere opgaver og ansaette omkostningerne herved.

2. Inden listen med opgaver sendes til lokalgruppelederne med henblik paa officiel udtalelse, giver direktoeren lokalgruppelederne meddelelse om opgavelisterne og om, hvor store kreditter man kan paaregne, hvis man paatager sig en opgave. Parter, der oensker at udfoere en opgave boer hurtigt informere direktoeren herom, saaledes at denne i tilfaelde, hvor mere end én part giver udtryk for interesse, sammen med lokalgruppelederne kan undersoege, hvordan der bedst tages hensyn til saadanne interesser. Dette kan eventuelt ske ved at opdele opgaven i mindre dele eller ved at udfoere arbejde parallelt eller i faellesskab.

3. Senest to maaneder efter, at direktoeren har modtaget listen og de tekniske beskrivelser af opgaverne, meddeler parterne, hvilke opgaver de er interesserede i, idet de fremsender en officiel skrivelse, indeholdende:

a) en redegoerelse for, hvilke muligheder parten har for at opfylde specifikationerne og overholde fristerne, samt oplysning om, hvorvidt ressourcer, faciliteter og ekspertise er til stede

b) oplysning om, hvor arbejdet planlaegges udfoert. Hvor parten anvender iterative kontraheringsprocedurer, der goer det umuligt at give denne oplysning, meddeles det, hvilken type institution der forventes at ville blive involveret; den endelige meddelelse herom fremsendes, saasnart det er afgjort, hvilke institutioner der skal varetage opgaven

c) en vurdering af, hvilke tekniske risici opgaven indebaerer, samt - i tilfaelde hvor denne risiko er hoej - eventuelt forslag til parallelt forloebende arbejde.

4. Direktoeren - der handler paa grundlag af ovennaevnte information samt paa grundlag af de vejledende principper, der er fastlagt i bilag B, punkt 1c til aftalen og naervaerende retningslinjer - fremsaetter forslag til, hvilke opgaver der skal tildeles de enkelte lokalgrupper. Dette goer han i det arbejdsprogram, der med mellemrum skal fremsendes af direktoeren til raadet, jf. aftalens artikel 11.

5. I forbindelse med indgaaelsen af de enkelte opgaveaftaler soerger direktoeren for, at ITER-kreditten ogsaa omfatter relevant arbejde, der vedroerer disse opgaver, og som er blevet igangsat af parten efter undertegnelsen af ITER EDA-aftalen og protokol 1.

6. Inden for hvert opgavesystemomraade skal der vaere en passende balance i fordelingen af opgaver mellem parterne. Ved vurderingen af denne balance tages der hensyn til opgavernes kvalitative karakteristika, herunder afproevningsfaciliteternes art og det teknologiske niveau.

7. Hvis en opgave ikke fremkalder nogen interessetilkendegivelser overhovedet, forsoeger direktoeren i naert samarbejdet med lokalgruppelederne at interessere mindst en part herfor. Lykkes dette ikke, kan direktoeren appellere til ITER-raadet, jf. artikel 21, stk. 1.

8. For visse enkeltopgavers vedkommende - for eksempel hvor der tilsyneladende er tale om en stor teknisk risiko eller andre usikkerhedsmomenter - kan det vaere berettiget at igangsaette parallelt arbejde, eventuelt med en opdeling af tildelingen i faser.

9. ITER's direktoer soerger i naert samarbejde med lokalgruppelederne for, at arbejdet, naar det skal opdeles i enkeltopgaver med henblik paa indgaaelsen af aftaler, ikke opsplittes mere end hoejst noedvendigt, saaledes at man faar en effektiv gennemfoerelse af arbejdet, og at man tager hensyn til, at arbejdet skal fordeles rimeligt mellem parterne. Hver opgaveaftale skal omfatte et passende, kohaerent, selvstaendigt arbejdsomraade med veldefinerede kontakter til de oevrige omraader.

10. Ved fordelingen af konstruktionsarbejdet mellem den centrale faellesgruppe og lokalgrupperne foelges generelt det princip, at den centrale faellesgruppe kun boer varetage arbejde, der med fordel kan udfoeres af en central gruppe. De samlede ITER-bevillinger til de konstruktionsopgaver, der uddeles til lokalgrupperne, kommer formentligt til at svare til omkring 500 mandaar.

C. Udvaelgelseskriterier

1. Interessetilkendegivelser med henblik paa udfoerelse af en bestemt opgave kommer kun i betragtning, hvis der samtidig fremsendes dokumentation for, at specifikationerne og fristerne kan overholdes, samt oplysning om, hvorvidt ressourcer, faciliteter og ekspertise er til stede.

Inden der gives afslag grundet paa, at de tekniske krav ikke er opfyldt, informerer ITER's direktoer den paagaeldende lokalgruppeleder, som faar et kort tidsrum til at revidere sit forslag.

2. Naar man skal foretage et valg blandt de interessetilkendegivelser, der opfylder kriterierne, baserer man sig paa

a) hvor stor teknisk erfaring og kapacitet de foreslaaede institutioner har

b) hvor stor en teknisk risiko den foreslaaede metode indebaerer

c) hvorvidt det er godtgjort, at de tekniske og ledelsesmaessige krav kan opfyldes.

Andre faktorer, herunder spoergsmaalet om, hvordan man kan sikre en passende balance mellem opgaverne inden for et givet opgavesystemomraade, om hvilken prioritering parterne tillaegger arbejdet, og hvilken kvalitet den foreslaaede fremgangsmaade har, medtages i overvejelserne i passende omfang.

D. MAC's rolle

MAC samles saa ofte som det er noedvendigt for at sikre, at direktoerens forslag foeres ud i livet mellem moederne i raadet. Der anvendes elektroniske kommunikationsmidler og andre metoder, der sikrer, at raadet hurtigt kan godkende enstemmige henstillinger fra MAC. Andre tilfaelde kraever godkendelse fra raadet paa grundlag af de normale procedureregler.

E. Utilfredsstillende udfoerelse af konstruktions- og F& U-opgaver

1. Ved utilfredsstillende udfoerelse af konstruktions- og F& U-opgaver forstaas, at en lokalgruppe ikke er i stand til paa fyldestgoerende maade at gennemfoere den opgave, som den har faaet tildelt i en opgaveaftale, eller at en lokalgruppe ikke er i stand til at udfoere opgaven med en tilstraekkelig hoej standard med hensyn til konstruktionsudformning eller fagkundskab.

Alle opgaveaftaler skal indeholde en standardartikel med en beskrivelse af, hvilke generelle principper der gaelder i tilfaelde af utilfredsstillende udfoerelse.

2. Hvis en lokalgruppeleder konstaterer, at der er risiko for, at en tildelt opgave ikke kan udfoeres paa tilfredsstillende maade, underretter han straks direktoeren herom.

3. Hvis direktoeren er af den opfattelse, at der er risiko for utilfredsstillende udfoerelse af en opgave, udsteder han en officiel »advarsel om utilfredsstillende udfoerelse« til den paagaeldende lokalgruppeleder, hvori det specificeres:

- hvorfor han mener, at der er risiko for, at en opgave ikke udfoeres paa tilfredsstillende maade

- hvor lang tid lokalgruppelederen har til at godtgoere over for direktoeren, at opgaven kan loeses paa tilfredsstillende maade.

For saa vidt angaar opgaver, hvortil der er bevilliget 300 IUA eller derunder, kan direktoeren derefter direkte omfordele opgaven til en anden part.

4. For saa vidt angaar opgaver, hvortil der er bevilliget mere end 300 IUA, sendes der en kopi af den officielle advarsel til raadet med henblik paa information.

Viser det sig ved udloebet af den i advarslen fastlagte frist, at det ikke kan godtgoeres, at opgaven kan loeses paa tilfredsstillende maade, sender direktoeren raadet et forslag til, hvilke skridt der boer tages med hensyn til den videre behandling af opgaven.

5. I tilfaelde, hvor direktoeren paa grundlag af proceduren i punkt 4 fremsaetter forslag om, at opgaven eller dele af denne omfordeles til en anden part, skal det i det forslag, han fremsaetter over for raadet, specificeres:

- hvilket arbejde der skal omfordeles, og hvilket forhold der er mellem dette og den oprindelige opgave

- hvilken part arbejdet omfordeles til

- hvor mange ITER-bevillinger der skal omfordeles

- hvilke oplysninger og hvilket udstyr der skal stilles til raadighed af den part, der ikke har opfyldt sine forpligter, for saa vidt angaar det fuldfoerte arbejde; fortrolige forretningsoplysninger, der allerede er blevet stillet til raadighed for den centrale faellesgruppe med paalaeg om fortrolig behandling, meddeles den part, der overtager opgaven; fortrolige forretningsoplysninger, der ikke er blevet stillet til raadighed for den centrale faellesgruppe, behoever ikke meddeles til den part, der overtager arbejdet.

6. I tilfaelde, hvor en opgave eller dele heraf er blevet omfordelt eller annuleret som foelge af utilfredsstillende udfoerelse, bestraeber direktoeren sig paa at tildele resterende ITER-opgaver paa en saadan maade, at princippet om, at opgaverne skal fordeles nogenlunde ligeligt, jf. bilag B, tilgodeses. I denne forbindelse maa parter, der udfoerer sine opgaver paa tilfredsstillende maade, ikke fratages arbejde.

F. Genbrug af faciliteter og andre aktiver, som afsluttede opgaveaftaler resulterer i

Naar direktoeren opfordrer parterne til at indsende interessetilkendegivelser, inkluderer han, naar dette er formaalstjenligt, bestemmelser for, hvordan faciliteter og andre aktiver, som afsluttede opgaveaftaler resulterer i, maa bruges inden for EDA-perioden. Specifikke artikler i opgaveaftalen skal underkastes forhandling mellem direktoeren og de(n) paagaeldende lokalgruppeleder(e).

Ordforklaring

Foelgende udtryk anvendes i forbindelse med udarbejdelsen af retningslinjer for gennemfoerelsen af opgaver.

Opgave: Herved forstaas det arbejde, der udfoeres af den centrale faellesgruppe eller en lokalgruppe. En opgave, der tildeles en lokalgruppe, er fastlagt i en opgaveaftale. Der kan vaere flere hundrede opgaveaftaler. I en opgave, der er tildelt én enkelt lokalgruppe, kan andre lokalgrupper vaere involveret.

Opgavesystemomraade: Herved forstaas en gruppe opgaver, der omfatter et naturligt ITER-system. Der kan vaere ti opgaveaftaler eller flere.

Opgavetildeling: Herved forstaas den procedure, der gaelder for tildeling af opgaver til de enkelte lokalgrupper og til den centrale faellesgruppe.

Opgaveaftale: Herved forstaas den kontrakt, der indeholder opgavens tekniske beskrivelse, resultaterne af opgavetildelingsproceduren, samt frister og vilkaar for gennemfoerelsen.

Flertrinstildeling: Herved forstaas en metode for tildeling af opgaver, der indebaerer saa stor en teknisk kompleksitet eller saa stor en risiko, at det er berettiget at anvende en tildelingsprocedure med flere trin, dvs. hvori konceptudformning, konstruktion, udvikling og afproevning (samt andre trin) efterhaanden tildeles enten til en og samme part eller til flere parter eller til et saet parter med faldende antal, dvs. at de foerste opgaver udfoeres af flere parter, mens de paafoelgende opgaver udfoeres af faerre parter.

Konstruktionsopgaver: Herved forstaas opgaver til gennemfoerelse af de konstruktionsaktiviteter (herunder baade ingenioeropgaver og fysisk konstruktion), der skal tildeles den faelles centralgruppe og lokalgrupperne, dvs. opgaver for hvilke der indgik et omkostningsoverslag i det beloeb paa 250 mio. US $ i januar 1989-priser, der skoennedes noedvendigt i slutrapporten vedroerende koncept-/konstruktionsarbejdet inden for ITER (ITER Conceptual Design Activities - CDA).

F& U-opgaver inden for teknologien: Herved fortsaas konstruktionsstoetteopgaver, herunder F& U inden for basisteknologi og inden for specifikke ingenioeraktiviteter, som fastlagt i ovennaevnte slutrapport. De samlede omkostninger til disse opgaver blev i naevnte rapport anslaaet til 750 mio. US $ i januar 1989 (henholdsvis 400 og 350 mio.).

Arbejdsprogram: Herved forstaas det arbejdsprogram, der opstilles i artikel 11. Det har form af et dokument, der i takt med udviklingen specificeres naermere i loebet af EDA.

ITER-bevillinger: Herved forstaas det beloeb, i ITER-regningsenheder (ITER Units of Account - IUA) (svarende til 1 000 US $ i januar 1989-priser), som af ITER-direktoeren tildeles til en bestemt F& U-opgave inden for konstruktion/teknologi paa det tidspunkt, hvor opgaven sendes til lokalgruppelederne med opfordring til indsendelse af interessetilkendegivelser. Dette tal kan kun aendres, hvis opgavens maalsaetning aendres. Summen af alle disse bevillinger skal saa nogenlunde svare til det overslag, der er anfoert i slutrapporten vedroerende CDA.

TILLAEG 3

RETNINGSLINJER FOR UDSTATIONERINGSAFTALER

a) Udstationeret personale forbliver ansat af den hidtidige arbejdsgiver, og arbejdskontrakten mellem det udstationerede personale og arbejdsgiveren gaelder fortsat under udstationeringen. Arbejdsgiveren fortsaetter med at udbetale loenninger og andre vederlag, herunder sociale udgifter, tillaeg og godtgoerelser, til det udstationerede personale som fastlagt i de love og bestemmelser, der gaelder for arbejdsgiveren.

b) Er ansaettelsesvilkaarene af en saadan art, at der er indgaaet ulykkesforsikringer og andre forsikringer med henblik paa den person, der udstationeres, soerger arbejdsgiveren for, at disse forsikringer forbliver i kraft, saalaenge den paagaeldende person er udstationeret til den centrale faellesgruppe. Arbejdsgiveren giver straks meddelelse om udstationeringen til de ansvarlige tjenestegrene og forsikringsselskabet. I tilfaelde, hvor den udstationerede allerede omfattes af en forsikring, som beroeres af udstationeringen, er arbejdsgiveren ansvarlig for, at der retableres en tilsvarende forsikringsdaekning.

c) Arbejdsgiverens ferieordninger, der fortsat gaelder under udstationeringen, skal meddelelse til direktoeren. I udstationeringsperioden aftales feriens placering og varighed med direktoeren, som underretter arbejdsgiveren. Arbejdsgiverens bestemmelser om sygeorlov gaelder fortsat i udstationeringsperioden, jf. litra b).

d) For saa vidt angaar karrieren tager arbejdsgiveren hensyn til den arbejdsindsats, som det udstationerede personale har ydet under udstationeringen til den centrale faellesgruppe.

TILLAEG 4

KONSTRUKTIONSSKITSE

Raadet tog den tekniske raadgivningskomités (TAC) konstruktionsskitserapport til efterretning og fandt - ved sin tilslutning til TAC's anbefaling - at rapporten er et acceptabelt grundlag, som parterne kan benytte paa den videre vej frem mod vedtagelse af protokol 2, selv om det erkendes, at der skal arbejdes videre med de problemer i den detaljerede tekniske projektering, som TAC har paapeget.

Som foelge heraf anmoder raadet direktoeren om at se naermere paa de enkelte anbefalinger i TAC-rapporten vedroerende konstruktionsskitsen.

Isaer anmoder raadet - som henstillet af TAC - direktoeren og den centrale faellesgruppe (JCT) om at gennemfoere en foelsomhedsanalyse til bestemmelse af, hvordan omkostningerne kan reduceres optimalt samtidig med, at virkningerne for ydeevnemargenen bliver mindst mulig.

ITER-konstruktionsskitse

I. Indledning

Denne rapport beskriver den konstruktionsskitse af ITER, der er udfoert i de foerste 18 maaneder af ITER EDA. Der er udarbejdet et sammenhaengende design, som med passende sikkerhedsmargener tilfredsstiller de aftalte programmaessige og detaljerede tekniske maal for ITER. De anslaaede omkostninger til bygning af ITER i Basic Performance Phase er forholdsvis sammenlignelige med omkostningsskoennene i den endelige rapport om ITER CDA.

Konstruktionsskitsen danner nu grundlag for viderefoerelse af den tekniske projektering, fremme af ITER-forskning og -udvikling samt tilknyttede aktiviteter inden for rammerne af ITER EDA-aftalen.

II. Programmaessige og tekniske maalsaetninger

Den overordnede programmaessige maalsaetning for ITER, som defineret i ITER EDA-aftalen, er at demonstrere, at fredelig udnyttelse af fusionsenergi er teknisk og videnskabelig gennemfoerlig. ITER skal naa dette maal ved at demonstrere kontrolleret antaendelse og vedvarende forbraending i deuterium-tritium-plasmaer med kontinuert forbraending som det endelige maal, ved at demonstrere teknologier, som er afgoerende for en reaktor i et integreret system, og ved at udfoere integreret afproevning af de hoejvarmeflux og nukleare komponenter, der er paakraevede for, at fusionsenergi kan udnyttes til praktiske formaal.

ITER-raadet har i henhold til bestemmelserne i protokol 1 til ITER EDA-aftalen fastlagt detaljerede tekniske maalsaetninger og, hvordan man teknisk set bedst kan realisere de programmaessige maalsaetninger i praksis.

Hovedkarakteristika og -parametre i konstruktionsskitsen for ITER foelger af de vedtagne programmaessige og detaljerede tekniske maalsaetninger. I beskrivelsen af de detaljerede tekniske maalsaetninger konstateres det, at to operationelle faser er noedvendige til realisering af den programmaessige maalsaetning, nemlig Basic Performance Phase og Enhanced Performance Phase. Konstruktionsskitsen specificerer konstruktionen til Basic Performance og aabner mulighed for, at der senere kan tilfoejes saadanne elementer, som maatte vaere noedvendige til at virkeliggoere maalsaetningerne for Enhanced Performance Phase.

Plasmaets stoerrelse, konfiguration og praestationer i konstruktionsskitsen er fastsat saaledes, at maalsaetningen om demonstration af kontrolleret antaendelse med en induktiv puls, som under antaendte forhold har en flad kurvetop med en varighed paa omkring 1000 s, kan imoedekommes. Egenskaberne ved komponenter indvendigt i vakuumkammeret samt tokamakkens samlede stoerrelse er bestemt af denne maalsaetning og af de konstruktionsmaalsaetninger, der er fastsat for at muliggoere udfoerelse af nuklear og hoejvarmeflux afproevning af komponenter under betingelser, der er relevante for en fusionsreaktor.

Konstruktionsskitsen indeholder sikkerhedsmargener og tekniske margener, som modsvarer dette store fremskridt i udviklingen af fusion.

III. Hovedelementer i konstruktionsskitsen

III.1. Hovedparametre

Hovedparametrene for konstruktionsskitsen for ITER er angivet i tabel 1.

Tabel 1

>TABELPOSITION>

Hovedelementerne i konstruktionsskitsen er vist i tvaersnit og i tre dimensioner i figur 1 og 2.

III.2. Fysikgrundlag

Fysikstudier af plasmakernen, som bygger paa statistisk analyse samt skalering af forsoegsresultater fra foerende fusionsanlaeg, har vist, at konstruktionsskitsen giver god sikkerhed for vedvarende og kontrolleret antaendelse under en raekke forskellige betingelser og driftsscenarier. Antaendelsesdomaenet er flydende i forhold til usikkerheder i fysiske noegleomraader - opnaaelig plasmaindeslutning, plasmaets indhold af urenheder samt fjernelse af termisk helium. De overordnede maskinparametre er fastsat til de minimumsvaerdier, der er noedvendige for at opnaa en rimelig sikkerhedsmargen og for at undgaa fare for skader som foelge af plasmaustabilitet eller -sammenbrud.

III.3. Superledende spoler og mekanisk struktur

ITER-maalsaetningerne forudsaetter brug af superledende magneter. Det overordnede magnetsystem er integreret i den mekaniske struktur for derved at minimere spaendinger under de planlagte driftsbetingelser. Systemet bestaar af 24 toroidalfelter, en central solenoide og seks eksterne poloidalfelter. De toroidale er er fastgjort til den centrale solenoide for at opnaa maksimal volt-sekund (induktiv spaending gange pulsvarighed) og udbalancere de elektromekaniske kraefter. De toroidale felter er lagviklet, saa der ved hjaelp af staalpladerne mellem de enkelte ledende lag opnaas strukturel stivhed. Den centrale solenoide er ogsaa lagviklet med en tykvaegget leder, som giver den noedvendige strukturelle styrke. Det poloidale spolesystem er tilstraekkeligt fleksibelt til at imoedekomme en lang raekke plasmakonfigurationer, som kan vise sig interessante i Enhanced Performance Phase.

III.4. Vakuumkammeret

Vakuumkammeret er en dobbeltvaegget struktur fremstillet af 24 toroidalt forbundne segmenter sammensvejst mellem porte og fyldt med metalkugler og koelemiddel. Det fungerer desuden som afskaermning og indeslutning. Der er adgangsporte paa tre niveauer, oevre niveau (afskaermnings/kappekonstruktioner og udskiftning), mellemniveau (opvarmning og current drive, test af kappemoduler, fjernstyring samt diagnosticering), og nedre niveau (divertor operationer og pumpning).

III.5. Foerste vaeg og afskaermningskappe

Den foerste vaeg udgoer en del af en vandkoelet afskaermningskappe ved lav temperatur ( 200° C), som er udfoert af konventionelle konstruktionsmaterialer. Det primaere materiale er rustfrit staal, mens der benyttes kobber til overflader med hoej varmeflux, saa der er en god sikkerhedsmargen ved referencebelastningen af vaeggen i Basic Performance Phase. Afskaermningskappen er opdelt i separate indadvendende og udadvendende komponenter og igen opdelt toroidalt, saa der kan foretages installation og udskiftning gennem de oevre adgangsporte. Den foerste vaeg er beklaedt med et materiale med lavt massetal.

Testkappemodulerne installeres gennem den oevre port. De betjenes adskilt fra afskaermningskappen og vil kunne fjernes hver for sig.

Der er i konstruktionsskitsen taget hoejde for fremtidig indbygning af en formeringskappe, som kan vise sig noedvendig for maalsaetningerne i Enhanced Performance Phase. Afskaermning og kappe er begge selvbaerende uafhaengige komponenter.

Figur 1

>REFERENCE TIL EN FILM>

METER

1. Central solenoide CS

2. Poloidalfeltsspole PF2

3. Toroidalfeltsspole

4. OEvre port aflukket

5. Poloidalfeltsspole PF3

6. Afskaermning

7. Mekanisk struktur

8. Aftageligt afskaermningsmodul til fjernstyret adgang

9. Aftageligt afskaermningsmodul

10. Vakuumkammer

11. Poloidalfeltsspole PF4

12. Divertor

13. Poloidalfeltsspole PF5

14. Poloidalfeltsspole PF6

15. Maskinfundament

16. Poloidalfeltsspole PF7

17. Stoettecylinder

Figur 2

>REFERENCE TIL EN FILM>

III.6. Divertor

Konstruktionsskitsen involverer et avanceret divertor-koncept, i hvilken effekt overfoeres fra plasmakanten til divertor-kammerets vaeg foer den naar divertor-pladerne. Divertoren bestaar af moduler, som hver indeholder en koelet raekke af prelplader, der opfanger effekten. Det anvendte koelemiddel er foreneligt med det, der anvendes i afskaermningskappen.

III.7. Opvarmning og Current Drive

Omkring 50 MW ekstern opvarmning er indbefattet i konstruktionsskitsen. Designet er baseret paa hoejfrekvente ioncyklotronboelger (Ion Cyclotron Radio Frequency, ICRF), men der er tillige mulighed for andre former for opvarmning og current drive, saasom elektroncyklotronboelger og injektion af neutrale partikler. ICRF-designet er udfaerdiget saaledes, at antennen er i stand til at udsende en vandreboelge (fast wave), der saetter current drive i gang. Den totale effekt kan saettes op til 100 MW eller mere uden antenneaendringer.

III.8. Kryostat

Kryostat er en fyldt, dobbeltvaegget staalkonstruktion, som desuden virker som afskaermende komponent samt indesluttende struktur.

III.9. Sikkerhed og miljoe

ITER-forsoegsanlaegget bliver det foerste fusionsanlaeg, der omfatter stoerre elementer af en termonuklear reaktor. ITER er designet til sikker drift samt til demonstration af fusionsenergiens sikkerheds- og miljoemaessige potentiale. Saerligt omfatter konstruktionsskitsen:

- hurtig recirkulering af braendstof, saa beholdningen af tritium bliver mindst mulig

- indeslutning af radioaktive materialer bag flere barrierer, bl.a. kappeafskaermning, vakuumkammer og kryostat

- inkorporering af fysiske og tekniske margener.

Hidtidig analyse viser, at konstruktionsskitsen er i overensstemmelse med de forventede lovfaestede graenser for eksponering af befolkningen ved saavel rutinemaessig drift som ulykkestilfaelde.

IV. Anslaaede omkostninger til opfoerelsen

Paa baggrund af det hidtidige arbejde ansaettes omkostningerne til opfoerelse af ITER i henhold til konstruktionsskitsen til 5,6 mia. US $ (januar 1989-priser). En foreloebig specificering af omkostningerne i hovedbestanddele er angivet i tabel 2.

Tabel 2

>TABELPOSITION>

De anslaaede omkostninger er baseret paa de specifikke forhold i designet, som tilgodeser de tekniske maalsaetninger ved Basic Performance Phase, og inkluderer ikke ITER-gruppen. Skoennet er foreloebigt paa dette tidlige stadium af projektet og vil loebende blive ajourfoert, efterhaanden som EDA-arbejdet skrider frem. Sikker omkostningsfastsaettelse kan foerst foretages, naar detailprojekteringen, herunder industrielt fastsatte omkostningsskoen, er afsluttet.