Aftale i form af brevveksling

om foreløbig anvendelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2006

A. Brev fra den danske regering og det grønlandske landsstyre

Hr. ...

Med henvisning til den protokol, der blev paraferet den 25. juni 2001, om fastsættelse af fiskerimulighederne og den finansielle godtgørelse for perioden 1. januar 2001 til 31. december 2006 og til Den Blandede Komités møde den 16.-18. juni 2003, skal jeg hermed meddele Dem, at det grønlandske landsstyre er parat til at anvende ændringerne til protokollen vedrørende bestemmelserne om forsøgsfiskeri som fastsat i den i bilaget anførte protokol på et foreløbigt grundlag med virkning fra den 1. juli 2003, indtil aftalen træder i kraft, hvis Det Europæiske Fællesskab er parat til at gøre det samme.

For at gennemføre bestemmelserne om forsøgsfiskeri vil de grønlandske myndigheder meddele Europa-Kommissionen alle disponible videnskabelige oplysninger og data (zoneopdeling. observationer osv.) inden den 17. juli 2003. De grønlandske myndigheder vil inden den 31. juli 2003 træffe beslutning om tildeling af licenser og tilknyttede betingelser. De tekniske krav som omhandlet i bilag V til protokollen kan ændres ved en administrativ aftale mellem parterne.

Grønland vil gennemføre en strukturreform af fiskerisektoren, og Det Europæiske Fællesskab vil gennemføre et program for budgetstøtte i overensstemmelse med artikel 11, stk. 6, i den i bilaget anførte protokol og som beskrevet i "Nærmere oplysninger om gennemførelse af budgetstøtte til en strukturpolitik for fiskerisektoren i Grønland", der er knyttet til denne brevveksling.

Ændringerne til den fjerde protokol følger retningslinjerne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en integreret ramme for fiskeripartnerskabsaftaler med tredjelande (KOM(2002) 637 endelig).

Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De kan bekræfte over for mig, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan foreløbig anvendelse.

Med venlig hilsen

For den danske regering og det grønlandske landsstyre

>PIC FILE= "L_2003342DA.003802.TIF">

B. Brev fra Det Europæiske Fællesskab

Hr. ...

Jeg anerkender herved modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd:

"Hr. ...

Med henvisning til den protokol, der blev paraferet den 25. juni 2001, om fastsættelse af fiskerimulighederne og den finansielle godtgørelse for perioden 1. januar 2001 til 31. december 2006 og til Den Blandede Komités møde den 16.-18. juni 2003, skal jeg hermed meddele Dem, at det grønlandske landsstyre er parat til at anvende ændringerne til protokollen vedrørende bestemmelserne om forsøgsfiskeri som fastsat i den i bilaget anførte protokol, på et foreløbigt grundlag med virkning fra den 1. juli 2003, indtil aftalen træder i kraft, hvis Det Europæiske Fællesskab er parat til at gøre det samme.

For at gennemføre bestemmelserne om forsøgsfiskeri vil de grønlandske myndigheder meddele Europa-Kommissionen alle disponible videnskabelige oplysninger og data (zoneopdeling, observationer osv.) inden den 17. juli 2003. De grønlandske myndigheder vil inden den 31. juli 2003 træffe beslutning om tildeling af licenser og tilknyttede betingelser. De tekniske krav som omhandlet i bilag V til protokollen kan ændres ved en administrativ aftale mellem parterne.

Grønland vil gennemføre en strukturreform af fiskerisektoren, og Det Europæiske Fællesskab vil gennemføre et program for budgetstøtte i overensstemmelse med artikel 11, stk. 6, i den i bilaget anførte protokol og som beskrevet i 'Nærmere oplysninger om gennemførelse af budgetstøtte til en strukturpolitik for fiskerisektoren i Grønland', der er knyttet til denne brevveksling.

Ændringerne til den fjerde protokol følger retningslinjerne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en integreret ramme for fiskeripartnerskabsaftaler med tredjelande (KOM(2002)637 endelig).

Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De kan bekræfte over for mig, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan foreløbig anvendelse."

Jeg kan bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan foreløbig anvendelse.

Med venlig hilsen

På vegne af Rådet for Den Europæiske Union

>PIC FILE= "L_2003342DA.003901.TIF">

BILAG

NÆRMERE OPLYSNINGER OM GENNEMFØRELSE AF BUDGETSTØTTE TIL EN STRUKTURPOLITIK FOR FISKERISEKTOREN I GRØNLAND

Da det grønlandske landsstyre præsenterede sit Oplæg til Strukturpolitisk Handlingsplan ("En vision for fremtiden") for Landstinget i efteråret 2000, fremgik det klart, at den ikke omfattede arrangementer for bestemte erhvervsgrene, men snarere var en beskrivelse af, hvilke rammebetingelser der er nødvendige for at udvikle hele det grønlandske erhvervsliv udadtil.

Imidlertid har der vist sig et behov for, at der bliver formuleret en samlet strukturpolitik for fiskerisektoren, dels begrundet i landsstyrekoalitionsaftalens ordlyd om, at "koalitionen vil virke for en kommerciel og politisk adskillelse af den erhvervsmæssige virksomhed gennem klare rammer", og at "Fiskerierhvervet skal gøres rentabelt", dels begrundet i, at fiskerisektoren har en så grundlæggende betydning for den grønlandske samfundsøkonomi. Begge disse udtalelser forudsætter, at der formuleres en relevant strukturpolitik for fiskerisektoren.

En strukturpolitik for fiskerisektoren vil også imødekomme EU's ønsker i forbindelse med den udviklingsstøtte, som det grønlandske landsstyre vil modtage som følge af indgåelsen af aftalen om budgetstøtte. Aftalen forudsætter en overordnet langsigtet sammenhængende politik inden for en bestemt sektor, i det foreliggende tilfælde fiskeriet. For tiden har det grønlandske landsstyre ingen sammenhængende fiskeripolitik, så det er også en god lejlighed til at udforme en sådan politik.

Formålet med den bæredygtige strukturpolitik for fiskeriet er at skabe de rammebetingelser og vilkår, der tilsammen giver de mest optimale vilkår for erhvervslivet og dermed sikrer fortsat vækst, beskæftigelse og indtjening. I denne forbindelse vil der blive fokuseret på fiskerierhvervet; men det bør ses i et perspektiv om, at udviklingen af andre erhvervsgrene er lige så vigtig.

En strukturpolitik for fiskerisektoren vil i første omgang kun sætte pejlemærkerne for den udvikling, der ønskes.

Politisk opbakning, og gerne så bred som mulig, er en forudsætning for at skabe en vellykket strukturpolitik for fiskerisektoren. Det er derfor helt afgørende, at der skabes en bred og fast politisk opbakning bag de pejlemærker, der vil fremgå af den kommende strukturpolitik. Ligesom i alle de andre sektorer, der er omfattet af den samlede strukturpolitik, er det vigtigt at fastholde en sådan enighed både politisk og administrativt over en lang årrække, for at strukturpolitikken for fiskerisektoren kan gennemføres forsvarligt.

Det er derfor af afgørende betydning, at Grønland i sine forbindelser med EU fremstår som en pålidelig samarbejdspartner med et stabilt styre osv.

Samlet kan det overordnede mål for fremtidens fiskeripolitik i Grønland formuleres således:

"Vi skal opnå det maksimale samfundsøkonomiske udbytte af de fiskeriressourcer, der findes i de grønlandske farvande."

Den hidtidige politik har i vid udstrækning sat fokus på problemstillinger af mere kortsigtet karakter, herunder følgende:

- Subsidier som bl.a. omfatter: Mindstepriser, olietilskud, erhvervsstøtte (ESU) og en særlig fiskeindustritarif for el og vand samt kapacitetsstyring.

- Ejerskabsproblematikken som bl.a. omfatter:

- en blanding af ejerskabs- og myndighedsrollen

- begrænsninger af ejerskabet af kvoter

- begrænsninger af adgangen til licenser.

Et af målene er at få ændret den måde, man anskuer problemstillinger i fiskerierhvervet på, således at overvejelserne bliver mere forudsigelige og langsigtede. I den forbindelse skal de aktuelle problemer med at måle fiskeriets socioøkonomiske værdi og udbytte fremhæves. Der er behov for en fiskeriøkonomisk model for Grønland, der bidrager kvalitativt til vurderingen af initiativers socioøkonomiske virkning og udbytte.

I overensstemmelse med principperne om god forvaltning har den oprindelige strukturpolitiske handlingsplan tre omdrejningspunkter, som hver især og sammen spiller en afgørende rolle for den langsigtede udvikling af erhvervslivet:

>PIC FILE= "L_2003342DA.004101.TIF">

De problemstillinger og udfordringer, som formuleringen af en strukturpolitisk handlingsplan for fiskerisektoren indebærer, er rubriceret under de samme omdrejningspunkter. Det sker dels for at skabe parallelitet til den oprindelige handlingsplan, dels for at kunne indpasse denne sammen med andre strukturpolitiske initiativer.

Overordnet for den fremtidige strukturpolitik for fiskerisektoren gælder det dog, at der fortsat vil være behov for en offentlig regulering i et eller andet omfang. Denne vil tage udgangspunkt i fiskeri-, skatte- og finanslovgivningen.

Målet er at fremlægge et forslag til en strukturpolitik for fiskerisektoren i Grønlands Landsting til behandling under efterårssamlingen i 2004. Nedenfor er der anført en tidsplan for hele processen. For at overholde denne tidsplan skal alle initiativer beskrives grundigt - et efter et - så de kan gennemføres i forbindelse med den overordnede strukturpolitik for fiskerisektoren. Det er endvidere landsstyrets hensigt, at der samtidig skal udarbejdes en økonomisk model, så den kan benyttes som et instrument til at måle, hvilke initiativer der tjener samfundet bedst, og vise den faktiske situation i fiskerisektoren.

Følgende mål gælder for omdrejningspunkterne for alle delpolitikker og for strukturpolitikken i almindelighed:

1) Målene skal være klare og på længere sigt kunne nås.

2) De skal være målelige ud fra forud fastsatte pejlemærker.

3) De skal kunne kontrolleres.

4) De gennemførte initiativer skal kunne evalueres ud fra opstillede mål.

Det skal endvidere også fremgå klart, hvilke konsekvenser det vil få, hvis målene ikke nås inden for den fastsatte frist.

1. Omdrejningspunkterne for en strukturpolitik for fiskeriet

Elementerne i de enkelte omdrejningspunkter er anført i listen nedenfor. Denne liste vil også blive benyttet ved udformningen af rammen for den fortsatte formulering af politikken.

1.1. Omlægning af samfundets strukturer

Den offentlige sektor i Grønland er meget dominerende i det samlede erhvervsliv, både i kraft af de mange offentligt ejede virksomheder og i kraft af de særlige geografiske og økonomiske vilkår i Grønland, hvor det offentlige administrerer en lang række subsidier og tilskud.

Den offentlige sektor har i vid udstrækning skabt rammerne for udviklingen af det grønlandske samfund til et moderne velfærdssamfund. Spørgsmålet er imidlertid, om den offentlige sektor fortsat skal være dominerende i fiskerierhvervet. Landsstyret finder derfor tiden inde til at vurdere, hvilken fremtidig rolle den offentlige sektor skal have i det grønlandske fiskerierhverv.

Med hensyn til den fremtidige fiskeripolitik er det derfor nødvendigt at vurdere følgende områder:

- Logistik: Det politiske mål er at skabe en infrastruktur, der imødekommer de grundlæggende behov i det grønlandske erhvervsliv, herunder fiskeriet.

- Ejerskab: Det politiske mål er at forbedre hjemmestyreselskabernes drift og finansielle situation, for at selskaberne kan modnes og blive privatiseret helt eller delvist.

- Subsidier: Det politiske mål er at afskaffe de nuværende subsidier helt eller at begrænse dem til et niveau, der vil motivere erhvervslivet til at blive mere markedsorienteret. Dette gælder både for direkte og indirekte subsidier, inkl. de nuværende fiskeindustritariffer for el og vand, mindstepriserne for råvarer, olietilskud til fartøjerne og den nuværende erhvervsstøtteordning (ESU).

- Strømlining: Det politiske mål går ud på en strukturtilpasning både til lands og til havs på en sådan måde, at offentlige tilskud og krydssubsidier reduceres betydeligt.

1.2. Bedre rammer for fiskerierhvervet

Det grønlandske landsstyre fastlægger ved hjælp af lovgivning og regulering en række rammer og vilkår for fiskerierhvervet. Dette gælder for eksempel områder som:

- Investering: Tilvejebringelse af risikovillig kapital. Ramme for, at der kan skaffes større risikovillig kapital til forbedring af Grønlands fiskeri med det endelige sigte at nedskære de offentlige subsidier.

- Forvaltning af ressourcer: Der er behov for en vurdering af den nuværende kvoteordning og den tekniske kontrol. Vurderingen skal foretages for at opretholde en bæredygtig udvikling af fiskeriet.

- Biologisk rådgivning: Med hensyn til biologisk rådgivning er det politiske mål at forbedre den videnskabelige viden om biomassen for fisk og skaldyr ved en fælles indsats.

- Udvikling: Det politiske mål er at finde og udvikle nye kommercielle arter herunder udvikle metoder til at udnytte disse nye ressourcer. Nye arter i fiskeriet vil blive udnyttet under fuld overholdelse af princippet om en bæredygtig udvikling.

På alle de områder, der påvirker virksomhedernes muligheder og vilkår, er det landsstyrets opgave at sikre optimale rammer og vilkår. Det er hensigten at sikre, at indsatsen på hvert af disse områder koordineres med det fælles mål for øje.

1.3. Kompetenceudvikling - Uddannelse og arbejdsmarked

Den samlede uddannelses- og arbejdsmarkedspolitiske indsats spiller en afgørende rolle for udviklingen af såvel den offentlige som den private sektor i Grønland. Evnen og viljen til at lære er en forudsætning for, at de erhvervspolitiske rammer kan tilvejebringes og udnyttes bedst muligt. En af udfordringerne for fiskeriet er evnen til at klare den nødvendige fortsatte udvikling af de ansattes kompetencer i hele fiskerierhvervet i Grønland.

Forudsætningen "styrket kompetenceudvikling" skabes blandt andet gennem:

- Uddannelse og arbejdsmarked: Det politiske mål er at sikre passende brug og udvikling af den disponible arbejdskraft i Grønland. Strukturtilpasningerne vil skabe behov for, at arbejdsstyrken tilpasses ændrede eller nye produktionsformer både på landbaserede virksomheder og om bord på fiskerfartøjerne.

2. Landsstyrets budget for 2004

Landsstyrets budget for 2004 vil blive offentliggjort inden begyndelsen af august 2003. Budgettet vil blive behandlet under det grønlandske landstings efterårssamling i 2003, og det forventes vedtaget senest den 15. november 2003.

Landsstyrets budget for 2004 indebærer en forøgelse af beløbet til administration af de aktiviteter, der falder ind under landsstyreområdet for fiskeri, fangst og landbrug. Forøgelsen forventes at forbedre landsstyreområdets muligheder for at foretage de nødvendige kvalitative vurderinger af forskellige initiativers økonomiske følger, f.eks. via indførelse, opfølgning, opretholdelse og analyse af modeller for fiskerierhvervet i Grønland og i hele verden. Desuden vil en styrkelse af landsstyreområdets retlige kompetencer forbedre dets service til landsstyret med hensyn til de lovgivningsmæssige aspekter ved lokalt, regionalt, bilateralt og internationalt fiskeri.

3. Tidsplan

>TABELPOSITION>