AFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Schweiz om direkte forsikring bortset fra livsforsikring

INDHOLDSFORTEGNELSE over aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Schweiz om direkte forsikring bortset fra livsforsikring

1. Hovedaftale

Praeambel

Foerste afsnit: Grundlaeggende bestemmelser artikel 1 til 6

Andet afsnit: Betingelser for adgang til forsikringsvirksomhed artikel 7 til 14

Tredje afsnit: Betingelser for udoevelse af forsikringsvirksomhed artikel 15 til 26

Fjerde afsnit: Tilbagekaldelse af tilladelsen artikel 27 til 29

Femte afsnit: Samarbejde mellem tilsynsmyndighederne artikel 30 til 33

Sjette afsnit: Almindelige og afsluttende bestemmelser artikel 34 til 44

Undertegningsformular

2. Bilag 1: Klassifikation af de forsikringsklasser, der er omfattet af aftalen

3. Bilag 2: Definition af de former for forsikring, virksomhed og foretagender, der ikke er omfattet af aftalen

4. Bilag 3: De anerkendte retlige former

5. Bilag 4: Saerbestemmelser for visse medlemsstater i Faellesskabet

6. Bilag 5: Metoder til beregning af udligningsreserven for kreditforsikringsklassen samt betingelserne for fritagelse for forpligtelsen til at oprette en saadan reserve

7. Protokol nr. 1: Solvensmargen

8. Protokol nr. 2: Driftsplan

9. Protokol nr. 3: Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen

10. Protokol nr. 4: Agenturer og filialer til foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende uden for de omraader, der er omfattet af aftalen

11. Brevveksling nr. 1: Princippet om ikke-diskriminering

12. Brevveksling nr. 2: Tilladelsens anvendelsesomraade

13. Brevveksling nr. 3: Generalbefuldmaegtiget

14. Brevveksling nr. 4: Overfoersel til den schweiziske sikkerhedsfond af fast ejendom, der direkte ejes af forsikringsforetagender

15. Brevveksling nr. 5: Principper for anbringelse af aktiver

16. Brevveksling nr. 6: Den schweiziske fortegnelse over forsikringsklasser

17. Brevveksling nr. 7: Forsikringsforetagenders grundkapital

18. Brevveksling nr. 8: Overgangsordning for assistance 19. Brevveksling nr. 9: Overgangsordning for store risici, jf. artikel 2, stk. 1, i protokol nr. 2

20. Faelleserklaering fra de kontraherende parter om perioden mellem aftalens undertegnelse og dens ikrafttraeden

21. Slutakt

PRAEAMBEL

DET EUROPAEISKE FAELLESSKAB

paa den ene side og

SCHWEIZ

paa den anden side,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at der eksisterer snaevre baand mellem Schweiz og Faellesskabet,

SOM i forbindelse med oprettelsen af ét samlet marked for forsikring inden for Faellesskabet oensker at konsolidere de eksisterende oekonomiske forbindelser mellem de to parter paa dette omraade og under overholdelse af rimelige konkurrencevilkaar at fremme den harmoniske udvikling af disse forbindelser, herunder at garantere de forsikrede tilstraekkelig beskyttelse,

SOM HAR SAT SIG FOR med henblik herpaa, under forudsaetning af gensidighed og ikke-diskriminering samt med garanti for de noedvendige retlige betingelser for tilsyn, at fjerne de eksisterende hindringer for adgang til og udoevelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring og saaledes at indfoere fri etableringsret mellem sig paa dette omraade,

SOM UNDERSTREGER, at dette paa ingen maade paavirker deres kompetence til at lovgive inden for de i international offentlig ret afstukne graenser,

SOM BESTRAEBER SIG PAA at goere alt, hvad de formaar, for at sikre, at hver af de kontraherende parters interne lovgivning paa omraadet udvikler sig paa en maade, der er forenelig med den anden kontraherende parts interne lovgivning,

SOM KONSTATERER, at det er af interesse for deres oekonomi saaledes at udvikle og uddybe deres forbindelser paa det omraade, hvor der ikke hidtil ved gensidig aftale er fastsat regler, og herved bidrage til en samordning af de to parters retsregler vedroerende oekonomiske forhold,

SOM ERKLAERER SIG REDE til paa grundlag af alle de omstaendigheder, der maa tages i betragtning, herunder blandt andet udviklingen i forsikringsretten inden for Faellesskabet, at undersoege mulighederne for at indgaa andre aftaler paa forsikringsomraadet,

HAR VEDTAGET med henblik paa disse maal at indgaa denne aftale og har med henblik herpaa som befuldmaegtigede udpeget:

DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB:

Fru Edith CRESSON,

minister for EF-anliggender,

Formand for Raadet for De Europaeiske Faellesskaber;

Sir Leon BRITTAN,

Naestformand for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber;

SCHWEIZ:

Jean Pascal DELAMURAZ,

Praesident for Det Schweiziske Edsforbund,

Chef for Forbundsoekonomidepartementet;

Franz BLANKART,

Statssekretaer,

Direktoer for Forbundskontoret for Udenrigsoekonomi;

SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form, er blevet enige om foelgende:

FOERSTE AFSNIT GRUNDLAEGGENDE BESTEMMELSER

Artikel 1

Aftalens formaal

Formaalet med denne aftale er under forudsaetning af gensidighed at fastsaette de noedvendige og tilstraekkelige betingelser for, at agenturer og filialer af foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted findes paa en af de kontraherende parters omraade, og som oenskes etableret, eller som er etableret paa den anden kontraherende parts omraade, kan faa adgang til eller udoeve selvstaendig direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring.

Artikel 2

Materielt anvendelsesomraade

I bilag 1 anfoeres de forsikringsklasser, der omfattes af aftalen.

Artikel 3

Undtagelser fra det materielle anvendelsesomraade

I bilag 2 anfoeres de former for forsikring, virksomhed og foretagender, som ikke omfattes af aftalen.

Artikel 4

Anvendelse af national lovgivning

Hver af de kontraherende parters lovgivning finder anvendelse:

- paa spoergsmaal, der ikke er reguleret af denne aftale

- samt paa spoergsmaal, der falder ind under denne aftales anvendelsesomraade, i det omfang de ikke er reguleret af denne aftale.

Artikel 5

Princippet om ikke-diskriminering

De kontraherende parter forpligter sig til at indfoere og anvende aftalens bestemmelser i overensstemmelse med princippet om ikke-diskriminering.

Artikel 6

Tilsynsmyndighed

I henhold til aftalen er tilsynsmyndigheden, naar der er tale om Faellesskabet, den kompetente myndighed i den medlemsstat, paa hvis omraade foretagendets vedtaegtsmaessige hjemsted er

beliggende, eller paa hvis omraade et agentur eller en filial faar adgang til at udoeve direkte forsikringsvirksomhed eller allerede udoever saadan virksomhed.

ANDET AFSNIT BETINGELSER FOR ADGANG TIL FORSIKRINGSVIRKSOMHED

Artikel 7

Tilladelse

7.1. Hver kontraherende part goer adgang til direkte forsikringsvirksomhed paa sit omraade for et foretagende, som vaelger vedtaegtsmaessigt hjemsted der, afhaengig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.

7.2. Endvidere goer hver kontraherende part aabning paa sit omraade af et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa den anden kontraherende parts omraade, afhaengig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.

7.3. Hver kontraherende part goer desuden aabning paa sit omraade af et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig uden for de omraader, for hvilke aftalen gaelder i henhold til artikel 43, afhaengig af en tilladelse fra tilsynsmyndigheden.

Artikel 8

Tilladelsens anvendelsesomraade

8.1. Tilladelsen gaelder for daekning af risici, der bestaar paa hele det omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, der meddeler tilladelsen, medmindre, og i det omfang den gaeldende lovgivning aabner mulighed herfor, ansoegeren anmoder om at udoeve virksomhed paa kun en del af det paagaeldende omraade.

8.2. En risiko bestaar paa det omraade, der henhoerer under den paagaeldende tilsynsmyndigheds kompetence:

- for saa vidt der er tale om en forsikring, der daekker enten fast ejendom eller fast ejendom og indbo, i det omfang indboet er daekket af samme forsikringspolice og de paagaeldende genstande befinder sig paa dette omraade

- for saa vidt der er tale om en forsikring, der daekker transportmidler af enhver art, og det paagaeldende transportmiddel er indregistreret paa dette omraade

- for saa vidt der er tale om en aftale med en varighed paa hoejst fire maaneder vedroerende risici i forbindelse med rejser eller ferie, uanset hvilken forsikringsklasse der er tale om, og forsikringstageren har tegnet forsikringen paa dette omraade

- i alle de tilfaelde, som ikke udtrykkeligt er omhandlet i de foregaaende led, hvis forsikringstageren har sin saedvanlige bopael paa dette omraade, eller, hvis forsikringstageren er en juridisk person, hvis den i aftalen omhandlede virksomhed er beliggende paa dette omraade.

8.3. Tilladelse gives saerskilt for hver forsikringsklasse. Den omfatter hele den paagaeldende klasse, medmindre ansoegeren kun oensker at daekke en del af de risici, der i henhold til litra A i bilag 1 hoerer under den paagaeldende klasse.

Dog

- kan tilsynsmyndigheden meddele tilladelse for de grupper af klasser, der er anfoert under litra B i bilag 1, idet tilladelsen gives den deri fastsatte tilsvarende benaevnelse

- omfatter den tilladelse, der gives for en klasse eller for en gruppe af klasser, ligeledes daekning af de under en anden klasse hoerende accessoriske risici, saafremt de under litra C i bilag 1 fastsatte betingelser er opfyldt.

Artikel 9

Retlig form

I bilag 3 anfoeres de retlige former, som kan anvendes af foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa en kontraherende parts omraade.

Artikel 10

Betingelser for meddelse af tilladelse

10.1. Hver kontraherende part kraever, at et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa den anden kontraherende parts omraade, og som ansoeger om tilladelse til paa dens omraade at aabne et agentur eller en filial, opfylder foelgende betingelser:

a) det meddeler sine vedtaegter og listen over bestyrelsesmedlemmerne

b) det fremlaegger et certifikat udstedt af tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, og som godtgoer

- at det ansoegende foretagende har etableret sig under en af de i bilag 3 naevnte retlige former

- at foretagendet begraenser sit vedtaegtsmaessige formaal til forsikringsvirksomhed og dermed direkte forbundne forretninger med udelukkelse af enhver anden erhvervsmaessig virksomhed

- inden for hvilke klasser, det er befoejet til at udoeve virksomhed

- at det raader over den i artikel 3, stk. 2, i protokol nr. 1 omhandlede minimumsgarantifond, eller i givet fald over den i henhold til artikel 2, stk. 2, i samme protokol beregnede minimumssolvensmargen, saafremt denne er stoerre end minimumsgarantifonden

- de risici, som det faktisk daekker

- at de i artikel 1, litra f), i protokol nr. 2 omhandlede finansielle midler faktisk er til stede

c) fremlaegger en driftsplan i overensstemmelse med protokol nr. 2, der er vedlagt status og resultatopgoerelse for hvert af de sidste tre regnskabsaar.

Har foretagendet bestaaet i mindre end tre regnskabsaar, skal dette materiale dog kun fremlaegges for de regnskabsaar, for hvilke regnskaberne er afsluttet, hvis der er tale om:

- stiftelse af et nyt foretagende ved sammenslutning af eksisterende foretagender, eller

- et nyt foretagende, der er stiftet af et eller flere eksisterende foretagender med henblik paa at udoeve forsikringsvirksomhed inden for en bestemt klasse, som tidligere blev udoevet af et af de paagaeldende foretagender

d) udpeger en generalbefuldmaegtiget med bopael og fast opholdssted paa et omraade, der henhoerer under den paagaeldende kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, og som har tilstraekkelige befoejelser til at forpligte foretagendet over for tredjemand og til at repraesentere det over for denne kontraherende parts myndigheder og domstole.

Saafremt den kontraherende parts lovgivning tillader, at den befuldmaegtigede er en juridisk person, skal denne have sit vedtaegtsmaessige hjemsted paa den paagaeldende kontraherende parts omraade og skal som sin repraesentant udpege en fysisk person, der opfylder ovennaevnte betingelser.

10.2. Denne aftale er ikke til hinder for, at de kontraherende parter anvender bestemmelser, der som betingelse for meddelelse af tilladelse kraever, at alle forsikringsforetagenders generelle og specielle forsikringsbetingelser i policerne, tariffer og alt andet materiale, der er noedvendigt for den normale udoevelse af tilsynet, skal godkendes.

For saa vidt angaar de i artikel 2, stk. 1, i protokol nr. 2 omhandlede risici maa de kontraherende parter dog ikke fastsaette bestemmelser om, at der kraeves godkendelse eller loebende anmeldelse af de generelle og specielle betingelser i forsikringspolicer, af tariffer og af formularer og andre trykte dokumenter, som foretagendet agter at anvende over for forsikringstagerne. Med henblik paa at kontrollere, at love eller administrative bestemmelser om naevnte risici overholdes, kan de alene kraeve, at de paagaeldende betingelser og de oevrige dokumenter naar som helst skal kunne forelaegges, uden at dette maa goeres til en betingelse for, at et foretagende kan udoeve sin virksomhed.

I henhold til denne aftale omfatter de generelle og specielle policebetingelser ikke specifikke betingelser, der er beregnet paa i de enkelte tilfaelde at tage hensyn til de saerlige omstaendigheder ved den risiko, der skal daekkes.

Denne aftale er heller ikke til hinder for, at de kontraherende parter underkaster de foretagender, der ansoeger om godkendelse for klasse 18 under litra A i bilag 1, et tilsyn med de direkte eller indirekte midler i form af personale og materiel, herunder laegeholdenes kvalifikationer og kvaliteten af det udstyr, de raader over med henblik paa at opfylde deres forpligtelser under denne klasse.

Artikel 11

Meddelelse af tilladelsen

11.1. Hver kontraherende part forpligter sig til at give tilladelsen, hvis de i artikel 10 fastsatte betingelser er opfyldt, og hvis i oevrigt de betingelser, der gaelder for foretagender med vedtaegtsmaessigt hjemsted paa dets omraade, er opfyldt.

11.2. De kontraherende parter maa ikke goere denne tilladelse betinget af et depositum eller en sikkerhedsstillelse.

11.3. De kontraherende parter forpligter sig endvidere til, at ingen ansoegning om tilladelse behandles under hensyntagen til markedets oekonomiske behov.

11.4. Den udpegede befuldmaegtigede kan kun afvises af tilsynsmyndigheden af grunde, der vedroerer hans haederlighed eller faglige kvalifikationer.

Artikel 12

Udstraekning af det omraade, for hvilket tilladelsen gaelder

12.1. Hver kontraherende part kraever, at ny tilladelse indhentes som betingelse for, at et foretagende kan udstraekke sin virksomhed til andre omraader end dem, for hvilke en foerste tilladelse allerede er givet i henhold til bestemmelserne i artikel 7 og 8.

12.2. Hver af de kontraherende parter kraever, saafremt et agentur eller en filial oensker at udvide sin virksomhed til andre klasser eller i det i artikel 8, stk. 1, naevnte tilfaelde, at ansoegeren af denne tilladelse fremlaegger en driftsplan i overensstemmelse med protokol nr. 2 og tilvejebringer det i artikel 10, stk. 1, litra b), omhandlede certifikat.

Artikel 13

Fremgangsmaade for indhentelse af tilladelsen

13.1. Ansoegning om tilladelse skal indgives til tilsynsmyndigheden af det foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted befinder sig paa den anden kontraherende parts omraade.

13.2. Den i henhold til protokol nr. 2 udarbejdede driftsplan med tilhoerende bemaerkninger fra den tilsynsmyndighed, hvem det paahviler at give tilladelse, fremsendes af naevnte tilsynsmyndighed til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade hjemstedet er beliggende.

Sidstnaevnte myndighed skal inden tre maaneder efter modtagelsen af dette materiale afgive udtalelse over for den foerstnaevnte myndighed. Manglende udtalelse ved fristens udloeb anses som positiv udtalelse.

13.3. Den tilsynsmyndighed, hvortil ansoegningen om tilladelse indgives, skal senest seks maaneder fra datoen for modtagelsen meddele det ansoegende foretagende sin afgoerelse.

Artikel 14

Afslag paa ansoegning om tilladelse

14.1. Enhver afgoerelse om afslag paa tilladelse skal vaere klart begrundet og meddeles det paagaeldende foretagende.

14.2. Hver kontraherende part fastsaetter regler om adgang til domstolsproevelse af enhver afgoerelse om afslag. Adgang til domstolsproevelse staar ogsaa aaben i tilfaelde af, at tilsynsmyndigheden ikke har afgivet udtalelse om ansoegningen om tilladelse inden for en frist af seks maaneder fra datoen for modtagelsen.

TREDJE AFSNIT BETINGELSER FOR UDOEVELSE AF FORSIKRINGSVIRKSOMHED

Artikel 15

Valg af aktiverne

De kontraherende parter fastsaetter ingen regler for valget af de aktiver, der ikke medgaar til daekningen af de tekniske reserver, som omhandles i artikel 19 til 23. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 18, stk. 2, og artikel 20, 21, 23 samt artikel 29, stk. 2 og 3, afstaar de kontraherende parter fra at begraense den frie raadighed over loesoere og fast ejendom, der indgaar i foretagendernes formue.

Artikel 16

Solvensmargenen

16.1. Hver kontraherende part paalaegger alle foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende paa dens omraade, at oprette en i forhold til deres samlede virksomhed tilstraekkelig solvensmargen.

16.2. Definitionen samt reglerne for beregningen og sammensaetningen af denne solvensmargen og fastsaettelsen af minimumsgarantifonden fastsaettes i protokol nr. 1.

Artikel 17

Tilsyn med solvensen

17.1. Tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade foretagendets vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, skal efterpoeve dets solvens for saa vidt angaar dets samlede virksomhed.

17.2. Den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed skal give ovennaevnte tilsynsmyndighed alle noedvendige oplysninger for at goere det muligt for denne at gennemfoere den paagaeldende efterproevning, saafremt den har givet det paagaeldende foretagende tilladelse til at aabne et agentur eller en filial.

17.3. Hver kontraherende part paalaegger de foretagender, der har deres vedtaegtsmaessige hjemsted paa denne parts omraade, hvert aar for den samlede virksomhed at aflaegge beretning om deres oekonomiske situation og solvens, og, hvad angaar daekning af de risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, om de oevrige midler, de raader over til opfyldelse af deres forpligtelser, for saa vidt den kontraherende parts lovgivning foreskriver tilsyn med disse midler.

Artikel 18

Genoprettelse af den oekonomiske situation

18.1. Med henblik paa genoprettelse af den oekonomiske situation i et foretagende, hvis solvensmargen ikke laengere naar op paa det i artikel 2, stk. 2, i protokol nr. 1 forekrevne minimum, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, kraeve en genoprettelsesplan, der skal forelaegges tilsynsmyndigheden til godkendelse.

18.2. Saafremt solvensmargenen ikke laengere naar op paa den i artikel 3 i protokol nr. 1 fastsatte garantifond, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, kraeve en kortfristet finansieringsplan, som skal forelaegges den til godkendelse.

Tilsynsmyndigheden kan endvidere begraense eller forbyde den frie raadighed over foretagendets aktiver. Den giver meddelelse herom til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det har agenturer eller filialer, til hvem tilladelse er meddelt. Denne myndighed traeffer paa den andens anmodning de samme foranstaltninger.

Tilsynsmyndigheden kan i det i dette stykke omhandlede tilfaelde endvidere traeffe alle andre foranstaltninger til beskyttelse af de forsikredes interesser.

Artikel 19

De tekniske reserver

19.1. Hver kontraherende part, paa hvis omraade et forsikringsforetagende udoever virksomhed, paalaegger dette at afsaette tilstraekkelige tekniske reserver.

19.2. Disse reservers stoerrelse fastlaegges efter de af hver enkelt kontraherende part fastsatte retsforskrifter eller i mangel heraf ifoelge praksis hos hver enkelt part.

19.3. Hver kontraherende part kraever endvidere, at ethvert foretagende, der er etableret paa dets omraade, og som daekker risici, der er omfattet af forsikringsklassen i litra A, nr. 14, i bilag 1 (kreditforsikring), skal oprette en udligningsreserve, som skal daekke et eventuelt teknisk tab eller en

skadesprocent, der er hoejere end gennemsnittet, naar et saadant forhold forekommer inden for denne forsikringsklasse ved afslutningen af regnskabsaaret.

I bilag 5 angives metoder til beregning af udligningsreserven samt betingelserne for fritagelse for forpligtelsen til at oprette en saadan reserve.

Udligningsreserven beregnes i henhold til de regler, som hver kontraherende part fastsaetter, efter en af de fire metoder, der er anfoert i bilag 5, og som betragtes som aekvivalente. Op til de beloeb, der er beregnet efter de ovennaevnte metoder, indregnes udligningsreserven ikke i solvensmargenen.

Foretagendet skal give tilsynsmyndigheden adgang til regnskabsmateriale, som indeholder baade de tekniske resultater og de tekniske reserver i forbindelse med denne virksomhed.

Artikel 20

Kongruens og lokalisering af de tekniske reserver

20.1. De tekniske reserver skal vaere daekket af aekvivalente og kongruente aktiver, der befinder sig paa det omraade, der henhoerer under hver enkelt kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence. Dog kan de kontraherende parter lempe forskrifterne for aktivernes kongruens og lokalisering.

20.2. Ved »kongruens« forstaas daekning af forpligtelser, der kan kraeves opfyldt i en bestemt valuta, ved aktiver, der lyder paa eller kan realiseres i denne valuta.

20.3. Ved »aktivernes lokalisering« forstaas tilstedevaerelse af loesoere eller fast ejendom paa det omraade, der henhoerer under vedkommende kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, dog uden krav om deponering af loesoere og uden restriktive foranstaltninger med hensyn til fast ejendom saasom tinglysning af panterettigheder. De aktiver, der bestaar i fordringer, anses som lokaliseret paa det omraade, der henhoerer under den kontraherende parts tilsynsmyndigheds kompetence, hvor de kan realiseres.

Med forbehold af ovenstaaende er reglerne for lokalisering undergivet hver enkelt kontraherende parts lovgivning.

Artikel 21

Sammensaetningen af de tekniske reserver

21.1. Lovgivningen hos den kontraherende part, paa hvis omraade et forsikringsforetagende udoever virksomhed, finder anvendelse med hensyn til spoergsmaalet om aktivernes art og i

givet fald, i hvilket omfang det kan tillades, at aktiverne kan daekke de tekniske reserver, samt med hensyn til reglerne for aktivernes vaerdiansaettelse.

21.2. Udtrykket »aktivernes art« tager sigte paa de forskellige kategorier af loesoere og fast ejendom og deres specifikke karakter saasom dem, der vedroerer den debitor, mod hvem fordring haves, og som udgoer en del af de tekniske reserver.

21.3. Tillader en kontraherende part, at tekniske reserver daekkes af fordringer paa reassurandoererne, fastsaetter den den tilladte procentsats eller traeffer bestemmelser med henblik paa fastsaettelser heraf. Den kan i saa fald uanset bestemmelsen i artikel 20, stk. 1, ikke stille krav til lokalisering af disse fordringer.

Artikel 22

Status

Tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade et foretagendes vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, drager omsorg for, at foretagendets status til daekning af de tekniske reserver udviser aktiver, der svarer til de forpligtelser, som er indgaaet i alle de lande, hvor det udoever virksomhed.

Artikel 23

Manglende overholdelse af forskrifterne med hensyn til de tekniske reserver

Saafremt et agentur eller en filial ikke efterkommer de i artikel 19 til 21 omhandlede bestemmelser, kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade agenturet eller filialen udoever sin virksomhed, forbyde den frie raadighed over de aktiver, der findes paa dens omraade, efter at have givet underretning herom til tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade hjemstedet er beliggende.

Endvidere kan tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade agenturet eller filialen udoever sin virksomhed, traeffe alle egnede foranstaltninger til beskyttelse af de forsikredes interesser.

Artikel 24

Overdragelse af forsikringsbestand

24.1. Tilsynsmyndigheden tillader paa de betingelser, der er fastsat i vedkommende kontraherende parts lovgivning, at foretagender, der er etableret paa det omraade, der henhoerer under myndighedens kompetence, overdrager hele eller en del af deres forsikringsbestand til en overtagende virksomhed, der er etableret paa samme omraade som den overtagne

virksomhed, hvis tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade den overtagende virksomhed har sit vedtaegtsmaessige hjemsted, bekraefter, at virksomheden under hensyn til overdragelsen er i besiddende af den fornoedne solvensmargen.

24.2. Overdragelsen, der tillades i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, skal paa det omraade, hvor den overtagne eller overtagende virksomhed er etableret og som henhoerer under den kontraherende parts tilsynsmyndighed, offentliggoeres saaledes som foreskrevet i vedkommende kontraherende parts lovgivning. Overdragelsen kan uden videre goeres gaeldende over for forsikringstagerne, de forsikrede og enhver anden person, for hvem de omhandlede kontrakter hjemler rettigheder eller forpligtelser. Bestemmelsen i dette stykke er dog ikke til hinder for, at det af hver kontraherende part kan fastsaettes, at forsikringstagerne skal have mulighed for at opsige kontrakten inden for en bestemt frist fra overdragelsestidspunktet.

Artikel 25

Godkendelse af forsikringsvilkaar og tariffer

25.1. Denne aftale er ikke til hinder for, at de kontraherende parter anvender bestemmelser, hvorefter samtlige forsikringsforetagender og forsikringsklasser i forbindelse med udoevelsen af forsikringsvirksomhed skal have godkendt de generelle og specielle forsikringsbetingelser i policerne, tariffer samt alt andet materiale, der er noedvendigt for en normal tilsynsfoerelse.

For saa vidt angaar de i protokol nr. 2, artikel 2, stk. 1, omhandlede risici, kan de kontraherende parter dog ikke fastsaette bestemmelser om, at der kraeves godkendelser eller loebende anmeldelse af de generelle og specielle betingelser i forsikringspolicer, af tariffer og formularer og andre trykte dokumenter, som et foretagende agter at anvende over for forsikringstagerne. Med henblik paa at kontrollere, at love eller administrative bestemmelser vedroerende naevnte risici overholdes, kan de alene kraeve, at de paagaeldende betingelser og de oevrige dokumenter naar som helst skal kunne forelaegges.

For saa vidt angaar samme risici maa de kontraherende parter hverken opretholde eller indfoere krav om forudgaaende meddelelse eller godkendelse af forhoejelser af tariffer, medmindre krav herom alene er et led i en almindelig priskontrolordning.

25.2. Denne aftale er heller ikke til hinder for, at de kontraherende parter underkaster de foretagender, der har faaet godkendelse for klasse 18 under litra A i bilag 1, et tilsyn med de direkte eller indirekte midler i form af personale og materiel, herunder laegeholdenes kvalifikationer og kvaliteten af det udstyr, de raader over med henblik paa at opfylde deres forpligtelser under denne klasse.

25.3. I henhold til denne aftale omfatter de generelle og specielle policebetingelser ikke specifikke betingelser, der er

beregnet paa i de enkelte tilfaelde at tage hensyn til de saerlige omstaendigheder ved den risiko, der skal daekkes.

Artikel 26

Dokumentation

De kontraherende parter kraever, at de foretagender, der udoever virksomhed paa deres omraade, fremlaegger de for udoevelsen af tilsynet noedvendige dokumenter, saavel som statistisk materiale, samt at de hvad angaar daekning af risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, praeciserer de midler, de raader over til opfyldelsen af deres forpligtelser, for saa vidt de kontraherende medlemsstaters lovgivninger foreskriver tilsyn med disse midler.

FJERDE AFSNIT TILBAGEKALDELSE AF TILLADELSEN

Artikel 27

Betingelser for tilbagekaldelse

Den kontraherende parts tilsynsmyndighed kan over for et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende paa den anden kontraherende parts omraade, tilbagekalde den tilladelse, den har meddelt med henblik paa aabning af et agentur eller en filial, naar agenturet eller filialen:

a) ikke laengere opfylder adgangsbetingelserne, eller

b) groft tilsidesaetter de forpligtelser, der paahviler agenturet eller filialen i henhold til de herfor gaeldende regler, herunder navnlig vedroerende oprettelsen af de tekniske reserver.

Artikel 28

Proceduren i forbindelse med tilbagekaldelse

28.1. Tilsynsmyndigheden skal, inden tilbagekaldelse af tilladelsen finder sted, hoere tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade foretagendets vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende.

Finder tilsynsmyndigheden, at et agentur eller en filial som omhandlet i artikel 27 boer standse sin virksomhed inden afslutningen af denne hoering, skal den omgaaende give meddelelse herom til naevnte myndighed.

28.2. Enhver afgoerelse om tilbagekaldelse af en tilladelse eller om standsning af virksomheden skal begrundes og meddeles det paagaeldende foretagende.

28.3. Hver kontraherende part hjemler adgang til domstolsproevelse af en saadan afgoerelse.

Artikel 29

Tilbagekaldelse af tilladelse, der er meddelt det

vedtaegtsmaessige hjemsted

29.1. Naar tilsynsmyndigheden under en kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, tilbagekalder den tilladelse, den har meddelt foretagendet, skal den underrette den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed herom, hvis denne har meddelt foretagendet tilladelse til at aabne et agentur eller en filial. Sidstnaevnte myndighed skal ligeledes tilbagekalde sin tilladelse.

29.2. I det i artikel 29, stk. 1, omhandlede tilfaelde skal tilsynsmyndigheden under den kontraherende part, paa hvis omraade det vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende, i samraad med den anden kontraherende parts tilsynsmyndighed traeffe alle de foranstaltninger, der er egnede til at beskytte de forsikredes interesser, herunder navnlig begraense den frie raadighed over foretagendets aktiver, naar saadanne foranstaltninger ikke allerede er truffet i medfoer af artikel 18, stk. 2, og artikel 23.

29.3. Artikel 29, stk. 1, samt i givet fald artikel 29, stk. 2, finder ligeledes anvendelse, naar foretagendet paa eget initiativ giver afkald paa den tilladelse, det har faaet meddelt.

FEMTE AFSNIT SAMARBEJDE MELLEM TILSYNSMYNDIGHEDERNE

Artikel 30

Betingelser for samarbejdet

De kontraherende parter traeffer alle fornoedne foranstaltninger med henblik paa et snaevert samarbejde mellem deres tilsynsmyndigheder ved ivaerksaettelsen af denne aftale.

Artikel 31

Formaalet med samarbejdet

31.1. Tilsynsmyndighederne samarbejder for at kontrollere, om foretagenderne opfylder kravene vedroerende de finansielle garantier, der er omhandlet i artikel 16 og artikel 19 til 21, og specielt med hensyn til gennemfoerelsen af de i artikel 18 og 23 omhandlede foranstaltninger.

31.2. Saafremt forsikringsforetagender har tilladelse til at daekke risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, samarbejder medlemsstaterne ligeledes ved efterproevning af de midler, de paagaeldende foretagender raader over til gennemfoerelsen af den assistancevirksomhed, som de har forpligtet sig til at udoeve, for saa vidt de kontraherende parters lovgivninger foreskriver tilsyn med disse midler.

Artikel 32

Udveksling af oplysninger

Tilsynsmyndighederne tilsender hinanden de for udoevelsen af kontrollen fornoedne dokumenter og oplysninger.

Artikel 33

Tavshedspligt

33.1. Artikel 30 til 32 kan under ingen omstaendigheder fortolkes saaledes, at de skulle kunne forpligte en af tilsynsmyndighederne til at videregive oplysninger, der ville roebe foretagendets forretningshemmeligheder, eller til at meddele oplysninger, der ville stride mod den offentlige orden.

33.2. Dog maa den tavhedspligt, der paahviler tilsynsmyndighederne, ikke vaere til hinder for deres samarbejde eller for den ved aftalen hjemlede gensidige bistand.

33.3. De udvekslede oplysninger maa kun anvendes af de naevnte myndigheder til udfoerelsen af deres kontrolopgaver.

SJETTE AFSNIT ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 34

Saerlige bestemmelser og foretagender i tredjelande

34.1. Bilag 4 indeholder saerbestemmelser for visse af Faellesskabets medlemsstater.

34.2. Protokol nr. 4 indeholder de bestemmelser, der finder anvendelse paa agenturer eller filialer af foretagender, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted ligger uden for de omraader, som denne aftale gaelder for i henhold til artikel 43.

Artikel 35

Integrerede dele af aftalen

De til aftalen knyttede bilag, protokoller og brevvekslinger udgoer en integreret del heraf.

Artikel 36

Misligholdelse af forpligtelserne

36.1. De kontraherende parter afholder sig fra at traeffe foranstaltninger, der vil kunne bringe virkeliggoerelsen af aftalens formaal i fare.

36.2. De traeffer alle almindelige eller saerlige foranstaltninger, der kan sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der foelger af aftalen.

Skoenner en kontraherende part, at den anden kontraherende part har misligholdt en af aftalen foelgende forpligtelse, foelger den i artikel 37, stk. 2, omhandlede procedure.

Artikel 37

Den Blandede Komité

37.1. Der nedsaettes en blandet komité, bestaaende af repraesentanter for Schweiz og repraesentanter for Faellesskabet, som det paahviler at forvalte aftalen, at overvaage, at den gennemfoeres paa tilfredsstillende maade, og at traeffe de heri foreskrevne beslutninger. Komitéen udtaler sig enstemmigt.

37.2. For at aftalen kan gennemfoeres paa tilfredsstillende maade, udveksler de kontraherende parter oplysninger og konsulterer hinanden i Den Blandede Komité paa begaering af en af de kontraherende parter. Udoevelsen af den i femte afsnit omhandlede kontrol henhoerer ikke under komitéens kompetence.

37.3. Den Blandede Komité fastsaetter selv sin forretningsorden.

37.4. Formandskabet i Den Blandede Komité udoeves efter tur af hver af de kontraherende parter i henhold til regler, som fastsaettes i komitéens forretningsorden. Paa begaering af en af de kontraherende parter samt paa de i forretningsordenen fastsatte vilkaar traeder komitéen sammen efter indkaldelse fra formanden hver gang, der er saerligt behov herfor.

Den Blandede Komité kan beslutte at nedsaette saerlige arbejdsgrupper til at bistaa den ved udfoerelsen af dens arbejde.

Artikel 38

Bilaeggelse af tvister

38.1. Skulle der opstaa tvist mellem de kontraherende parter i forbindelse med forvaltningen af aftalen, herunder navnlig dens fortolkning eller gennemfoerelse, og kan en saadan tvist hverken bilaegges ved det i femte afsnit omhandlede samarbejde mellem tilsynsmyndighederne eller af den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité, skal de kontraherende parter raadfoere sig indbyrdes ad diplomatisk vej.

38.2. Hvis tvisten ikke har kunnet bilaegges ved den i foregaaende stykke fastsatte procedure, skal den paa opfordring af en af parterne forelaegges en voldgiftsret paa tre medlemmer. Sagen kan tidligst indbringes for en saadan ret efter en frist paa to aar fra datoen for sagens foerste forelaeggelse for den i artikel 37 omtalte Blandede Komité, medmindre parterne enstemmigt aftaler at forelaegge deres tvist for den

naevnte ret foer fristens udloeb. Hver part udpeger en voldgiftsmand. De to udpegede voldgiftsmaend udnaevner en opmand, der hverken maa vaere statsborger i Schweiz eller i en af Faellesskabets medlemsstater.

38.3. Saafremt en af de kontraherende parter ikke har udpeget sin voldgiftsmand, og saafremt den ikke har efterkommet den anden kontraherende parts opfordring til at foretage en saadan udpegning inden for en frist paa to maaneder, skal voldgiftsmanden paa sidstnaevnte parts anmodning udnaevnes af praesidenten for Den Mellemfolkelige Domstol.

38.4. Hvis de to voldgiftsmaend ikke inden to maaneder efter deres udpegelse har kunnet blive enige om at vaelge en opmand, skal denne paa den ene parts anmodning udnaevnes af praesidenten for Den Mellemfolkelige Domstol.

38.5. Saafremt praesidenten for Den Mellemfolkelige Domstol i de i artikel 38, stk. 3, og artikel 38, stk. 4, omhandlede tilfaelde er forhindret, eller saafremt han er schweizisk statsborger eller statsborger i en af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs medlemsstater, skal udnaevnelserne foretages af vicepraesidenten. Saafremt denne er forhindret eller er schweizisk statsborger eller statsborger i en af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs medlemsstater, skal udnaevnelserne foretages af det aeldste medlem af Domstolen, som ikke er schweizisk statsborger eller statsborger i en af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs medlemsstater.

38.6. Medmindre de kontraherende parter traeffer anden afgoerelse, fastsaetter retten selv reglerne for sagsbehandlingen. Den traeffer sine afgoerelser ved stemmeflertal.

38.7. Rettens afgoerelser er bindende for de kontraherende parter.

Artikel 39

Udviklingen i de kontraherende parters interne lovgivning

39.1. Aftalen beroerer ikke den enkelte kontraherende parts ret til, med forbehold af at den overholder princippet om ikke-diskriminering og bestemmelserne i denne artikel, autonomt at aendre sin interne lovgivning paa et punkt, som er omfattet af bestemmelserne i denne aftale.

39.2. Saa snart en af de kontraherende parter har indledt en behandling med henblik paa vedtagelse af et forslag til aendring af sin interne lovgivning om adgang til og udoevelse af direkte forsikring bortset fra livsforsikring gennem oprettelse af et forretningssted, underretter den gennem den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité den anden kontraherende part herom. Den Blandede Komité droefter de virkninger, som en saadan aendring maatte faa for aftalens anvendelse.

39.3. Saa snart den aendrede lovgivning er vedtaget og senest otte dage herefter, meddeler den paagaeldende kontraherende part den anden kontraherende part teksten til disse nye bestemmelser.

39.4. Af hensyn til retssikkerheden skal den paagaeldende kontraherende part fastsaette en frist paa mindst tolv maaneder fra vedtagelsen af den aendrede lovgivning til ivaerksaettelsen af enhver lovgivningsaendring, som afviger fra aftalens bestemmelser.

39.5. Den Blandede Komité skal have forelagt enhver lovgivningsaendring, som har vaeret omfattet af de i artikel 39, stk. 2 og 3, omhandlede procedurer, og som efter en af de kontraherende parters opfattelse afviger fra aftalens bestemmelser. Den Blandede Komité moedes senest seks uger efter den i artikel 39, stk. 3, omhandlede meddelelse.

39.6. Den Blandede Komité

- vedtager enten en afgoerelse om revision af aftalens bestemmelser med henblik paa heri, om noedvendigt paa grundlag af gensidighed, at indarbejde de aendringer, der er foretaget i den paagaeldende lovgivning, eller

- vedtager en afgoerelse om, at aendringerne i den paagaeldende lovgivning anses for at vaere i overensstemmelse med aftalen, for saa vidt der garanteres den forsikrede en beskyttelse svarende til aftalens, eller

- traeffer alle andre foranstaltninger for at sikre, at aftalen fortsat kan fungere tilfredsstillende.

39.7. Den Blandede Komités afgoerelser offentliggoeres i den schweiziske lovtidende samt i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I hver enkelt afgoerelse anfoeres datoen for dens gennemfoerelse hos de to kontraherende parter samt alle andre oplysninger af interesse for de oekonomiske beslutningstagere. Afgoerelserne forelaegges om noedvendigt de kontraherende parter til ratificering eller godkendelse efter de relevante procedurer. De kontraherende parter underretter hinanden om opfyldelsen af disse formaliteter. Hvis en saadan underretning ikke ved udloebet af den i artikel 39, stk. 4, fastsatte frist har fundet sted, finder Den Blandede Komités afgoerelser midlertidigt anvendelse, indtil de er blevet ratificeret eller godkendt af de kontraherende parter. Hvis en af de kontraherende parter meddeler, at en af Den Blandede Komité truffen afgoerelse ikke er blevet ratificeret eller godkendt, finder artikel 39, stk. 8, analog anvendelse med virkning fra det tidspunkt, hvor meddelelsen blev givet.

39.8. Hvis Den Blandede Komité ikke naar til enighed om de afgoerelser, der skal traeffes, inden seks maaneder fra datoen for forelaeggelsen i overensstemmelse med artikel 39, stk. 5, anses aftalen for at vaere udloebet paa dagen for ivaerksaettelsen af den paagaeldende lovgivning i overensstemmelse med artikel 39, stk. 4, hvorefter bestemmelserne i artikel 38 ikke finder anvendelse. Bestemmelserne i artikel 42, stk. 2, finder tilsvarende anvendelse.

Artikel 40

Revision af aftalen

40.1. Saafremt en af de kontraherende parter oensker en revision af aftalen, anmoder den den anden kontraherende part om at aabne forhandlinger med henblik herpaa. Denne anmodning fremsaettes ad diplomatisk vej.

40.2. AEndringer i denne aftale traeder i kraft efter proceduren i artikel 44.

40.3. Dog kan aendringer i de bilag, protokoller og brevveksling, der er vedlagt denne aftale, vedtages af den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité, som fastsaetter datoen for aendringernes ikrafttraeden.

Artikel 41

Omraader, der ikke er omfattet af aftalen

41.1. Naar en kontraherende part mener, at det i de to parters interesse ville vaere formaalstjenligt at udvide de forbindelser, der oprettes ved denne aftale, til ogsaa at omfatte forsikringsvirksomhed, der ikke er omfattet heraf, foreslaar den den anden kontraherende part at indlede forhandlinger herom.

41.2. De aftaler, som de i artikel 41, stk. 1, naevnte forhandlinger maatte foere til, skal ratificeres eller godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med de procedurer, der gaelder for hver enkelt part.

Artikel 42

Opsigelse

42.1. Hver kontraherende part kan til enhver tid opsige denne aftale ved meddelelse til den anden kontraherende part. Aftalen ophoerer med at gaelde tolv maaneder efter denne meddelelse.

42.2. I tilfaelde af opsigelse fastsaetter de kontraherende parter ved faelles overenskomst, hvorledes der skal forholdes med hensyn til de foretagender, der har opnaaet tilladelse i medfoer af artikel 11, stk. 1. Saafremt der ikke er opnaaet enighed ved udloebet af de i artikel 42, stk. 1, omtalte tolv maaneder, skal de naevnte foretagender undergives de regler, der gaelder for foretagender i tredjelande. Dog afgiver de kontraherende parter allerede nu loefte om, at den i medfoer af artikel 11, stk. 1, opnaaede tilladelse ikke traekkes tilbage under hensyntagen til markedsoekonomiske behov i en periode paa mindst fem aar fra den dato, hvor denne aftale ophoerer med at gaelde.

Artikel 43

Geografisk anvendelsesomraade

Denne aftale gaelder paa den ene side for Schweiz' omraade og paa den anden side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, som er fastsat i denne Traktat.

Artikel 44

Ikrafttraeden

44.1. Denne aftale, der blev forhandlet paa fransk, er udfaerdiget i to eksemplarer paa tysk, engelsk, dansk, spansk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk og portugisisk. Hver af disse tekster har samme gyldighed.

44.2. Denne aftale skal ratificeres eller godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med de procedurer, der gaelder for hver enkelt part.

44.3. Denne aftale traeder i kraft paa den foerste dag i kalenderaaret efter udveksling af ratifikations- eller godkendelsesinstrumenterne paa betingelse af, at denne udveksling finder sted senest en maaned foer naevnte dato.

Dog kan de kontraherende parter ved udvekslingen af ratifikations- eller godkendelsesinstrumenterne i faellesskab fastsaette en anden dato for denne aftales ikrafttraeden, som i saa fald straks skal bekendtgoeres.

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.

Til bekraeftelse heraf har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne aftale.

Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmaechtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

AAéò ðssóôùóç ôùí áíùôÝñù, ïé õðïãaaãñáììÝíïé ðëçñaaîïýóéïé Ýèaaóáí ôéò õðïãñáoeÝò ôïõò óôçí ðáñïýóá óõìoeùíssá.

In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.

Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo.

Hecho en Luxemburgo, el diez de octubre de mil novecientos ochenta y nueve.

Udfaerdiget i Luxembourg, den tiende oktober nitten hundrede og niogfirs.

Geschehen zu Luxemburg am zehnten Oktober neunzehnhundertneunundachtzig.

éAAãéíaa óôï Ëïõîaaìâïýñãï, óôéò aeÝêá Ïêôùâñssïõ ÷ssëéá aaííéáêueóéá ïãaeueíôá aaííÝá.

Done at Luxembourg on the tenth day of October in the year one thousand nine hundred and eighty-nine.

Fait à Luxembourg, le dix octobre mil neuf cent quatre-vingt-neuf.

Fatto a Lussemburgo, addì dieci ottobre millenovecentottantanove.

Gedaan te Luxemburg, de tiende oktober negentienhonderd negenentachtig.

Feito no Luxemburgo, em dez de Outubro de mil novecentos e oitenta e nove.

En nombre del Consejo de las Comunidades Europeas

Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber

Im Namen des Rates der Europaeischen Gemeinschaften

AAî ïíueìáôïò ôïõ Óõìâïõëssïõ ôùí AAõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùí

On behalf of the Council of the European Communities

Au nom du Conseil des Communautés européennes

A nome del Consiglio delle Comunità europee

Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen

Em nome do Conselho das Comunidades Europeias

Por el Gobierno de la Confederación Suiza

For regeringen for Schweiz

Fuer die Regierung der Schweizerischen Eidgenossenschaft

Ãéá ôçí êõâÝñíçóç ôçò AAëâaaôéêÞò Óõíïìïóðïíaessáò

For the Government of the Swiss Confederation

Pour le gouvernement de la Confédération suisse

Per il governo della Confederazione svizzera

Voor de Regering van de Zwitserse Bondsstaat

Pelo Governo da Confederação Suíça

BILAG 1

KLASSIFIKATION AF DE FORSIKRINGSKLASSER, DER OMFATTES AF OVERENSKOMSTEN

A. Klassifikation af risici ved hjaelp af forsikringsklasser

1. Ulykker (herunder arbejdsulykker og erhvervssygdomme)

- fastsatte ydelser

- skadeserstatning

- kombinationer

- personbefordring

2. Sygdom

- fastsatte ydelser

- skadeserstatning

- kombinationer

3. Kaskoforsikring for landkoeretoejer (bortset fra jernbaners rullende materiel)

Alle skader paa

- motordrevne landkoeretoejer

- ikke-motordrevne landkoeretoejer

4. Kaskoforsikring for jernbanekoeretoejer

Alle skader paa jernbanekoeretoejer

5. Kaskoforsikring for luftfartoejer

Alle skader paa luftfartoejer

6. Kaskoforsikring for fartoejer til sejlads paa have, indsoeer og floder

Alle skader paa

- flodfartoejer

- indsoefartoejer

- havfartoejer

7. Godtransport (herunder varer, bagage og alt andet gods)

Alle skader paa transporterede varer eller bagage, uanset arten af transportmidlet

8. Brand og naturkraefter

Alle skader paa ejendom (bortset fra ejendom omfattet af klasserne 3, 4, 5, 6 og 7), naar de er foraarsaget af

- brand

- eksplosion

- storm

- naturkraefter bortset fra storm

- kerneenergi

- jordskred

9. Andre skader paa ejendom

Alle skader paa ejendom (bortset fra ejendom omfattet af klasserne 3, 4, 5, 6 og 7), naar disse skader skyldes hagl eller frost samt aarsager af enhver art, f.eks. tyveri, undtagen dem, der er anfoert under nr. 8

10. Ansvarsforsikring for motordrevne landkoeretoejer

Ethvert ansvar hidroerende fra brugen af motordrevne landkoeretoejer (herunder fragtfoererens ansvar)

11. Ansvarsforsikring for luftfartoejer

Ethvert ansvar hidroerende fra brugen af luftfartoejer (herunder fragtfoererens ansvar)

12. Ansvarsforsikring for fartoejer til sejlads paa have, indsoeer og floder

Ethvert ansvar hidroerende fra anvendelsen af flod-, indsoe- og havfartoejer (herunder fragtfoererens ansvar)

13. Almindelig ansvarsforsikring

Ethvert ansvar, der ikke er anfoert under numrene 10, 11 og 12

14. Kredit

- almindelig insolvens

- eksportkredit

- salg paa afbetaling

- hypotekforsikring

- landbrugsforsikring

15. Kaution

- direkte kaution

- indirekte kaution

16. Diverse oekonomiske tab

- arbejdsloeshedsrisici

- inkassotab (almindeligt)

- daarligt vejr

- tab af fortjeneste

- vedbliven af almindelige omkostninger

- udforudsete handelsudgifter

- tab af salgsvaerdi

- husleje- eller indtaegtstab

- indirekte handelstab bortset fra de ovenfor naevnte

- ikke forretningsmaessige oekonomiske tab

- andre oekonomiske tab

17. Retshjaelpsforsikring

Retshjaelpsforsikring

18. Assistance

Assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under befordring eller under fravaer fra bopaelen eller det faste opholdssted.

Risici, der er omfattet af en klasse, kan ikke klassificeres i en anden klasse bortset fra de tilfaelde, der er anfoert under punkt C.

B. Benaevnelse af den tilladelse, der gives for flere klasser samtidig

Naar tilladelsen samtidig omfatter:

a) klasse 1 og 2, gives den under benaevnelsen »ulykke og sygdom«;

b) klasse 1 (fjerde led), 3, 7 og 10, gives den under benaevnelsen »automobilforsikring«;

c) klasse 1 (fjerde led), 4, 6, 7 og 12, gives den under benaevnelsen »soe- og transportforsikring«;

d) klasse 1 (fjerde led), 5, 7 og 11, gives den under benaevnelsen »luftfartsforsikring«;

e) klasse 8 og 9, gives den under benaevnelsen »brand og andre skader paa ejendom«;

f) klasse 10, 11, 12 og 13, gives den under benaevnelsen »ansvarsforsikring«;

g) klasse 14 og 15, gives den under benaevnelsen »kredit og kaution«;

h) alle klasser, gives den under den (de) af den kontraherende part valgte benaevnelse(r), der meddeles den anden kontraherende part.

C. Accessoriske risici

Det foretagende, der opnaar tilladelse for en principal risiko, som falder under en klasse eller en gruppe af klasser, kan ligeledes daekke risici, der er omfattet af en anden klasse, uden at der kraeves tilladelse for disse risici, saafremt disse

- indgaar i den principale risiko

- angaar det objekt, der er daekket mod den principale risiko, og

- er daekket af den kontrakt, der daekker den principale risiko.

De risici, der omfattes af klasse 14, 15 og 17, kan dog ikke betragtes som accessoriske risici til andre klasser.

Den risiko, der er omfattet af klasse 17 (retshjaelpsforsikring), kan dog betragtes som accessorisk risiko til klasse 18, naar betingelserne i foerste afsnit, litra C, i dette bilag er opfyldt, og naar den principale risiko kun vedroerer assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under rejser eller fravaer fra bopaelen eller det faste opholdssted.

Retshjaelpsforsikring kan ligeledes betragtes som accessorisk risiko paa de i foerste afsnit, litra C, i dette bilag omhandlede betingelser, naar den er knyttet til tvister eller risici, som skyldes brug af soefartoejer, eller som kan henfoeres til saadan brug.

D. Assistance

1. Assistancevirksomhed vedroerer assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under befordring eller under fravaer fra bopaelen eller det faste opholdssted. Den bestaar i mod forudgaaende praemiebetaling at forpligte sig til omgaaende at yde den sikrede i henhold til en kontrakt om assistance bistand i de tilfaelde og paa de betingelser, der er fastsat i kontrakten, naar vedkommende kommer i vanskeligheder som foelge af en haendelig begivenhed.

Bistanden kan bestaa i kontantydelser eller naturalydelser. Naturalydelserne kan ogsaa praesteres ved benyttelse af tjenesteyderens eget personale eller materiel.

Assistancevirksomhed omfatter ikke pasning, vedligeholdelse, eftersalgsservice eller blot henvisning til eller tilvejebringelse af bistand ved formidling.

2. Enhver af de kontraherende parter kan paa sit omraade lade virksomhed i form af assistance til personer, der kommer i vanskeligheder under andre omstaendigheder end de i stk. 1 omhandlede, vaere underlagt den ved denne aftale indfoerte ordning. Hvis en kontraherende part goer brug af denne mulighed, skal den med henblik paa denne anvendelse sidestille de naevnte former for virksomhed med dem, der er klassificeret i forsikringsklasse 18 under litra A i bilag 1, dog med forbehold af litra C i naevnte bilag.

Stk. 1 beroerer paa ingen maade de i bilag 1 til denne aftale fastsatte klassificeringsmuligheder for de former for virksomhed, der klart henhoerer under andre forsikringsklasser.

Et agentur eller en filial af et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende paa den anden kontraherende parts omraade, maa ikke naegtes godkendelse alene med den begrundelse, at de i dette stykke omhandlede former for virksomhed er klassificeret anderledes hos den kontraherende part, paa hvis omraade foretagendet har sit vedtaegtsmaessige hjemsted.

BILAG 2

DEFINITION AF DE FORMER FOR FORSIKRING, VIRKSOMHED OG FORETAGENDER, DER IKKE ER OMFATTET AF AFTALEN

A. Forsikringer, der ikke er omfattet

Denne aftale vedroerer ikke

1. livsforsikring, dvs. navnlig livsbetinget kapitalforsikring, ophoerende eller livsvarig livsforsikring, livsforsikring med udbetaling i levende live, livsforsikring med tilbagebetaling af praemier, tontiner, forsikring betalbar ved aegteskab og forsikring betalbar ved foedsel

2. livrente

3. livsforsikringsselskabernes accessoriske forsikringer, dvs. forsikring mod legemsbeskadigelse herunder uarbejdsdygtighed, forsikring mod doedsfald som foelge af ulykkestilfaelde, forsikring mod invaliditet som foelge af ulykkestilfaelde eller sygdom, saafremt disse forskellige forsikringer tegnes accessorisk til livsforsikring

4. I Schweiz

forsikringer, der er omfattet af en lovbestemt social sikringsordning, medmindre denne forsikringsform drives af godkendte private virksomheder

I Faellesskabet

forsikringer, der er omfattet af en lovbestemt social sikringsordning.

5. forsikring, der praktiseres i Irland og Det Forenede Kongerige under betegnelsen sygeforsikring, og som indgaas for en lang periode og er uopsigelig (»permanent health insurance not subject to cancellation«).

B. Former for virksomhed, der ikke er omfattet

Denne aftale vedroerer ikke:

1. kapitaliseringsvirksomhed, saaledes som denne er naermere fastlagt i hver kontraherende parts lovgivning

2. virksomhed, der udoeves af forsorgs- og understoettelsesorganer, som tildeler ydelser, der varierer efter de disponible midler, og som paa forhaand fastsaetter medlemsbidraget til et bestemt beloeb

3. virksomhed, der udoeves af en organisation, der ikke har status som juridisk person, og hvis formaal er gensidig sikring af dens medlemmer uden betaling af praemier og uden oprettelse af tekniske reserver

4. eksportkreditvirksomhed for statens regning eller med statsgaranti eller de tilfaelde, hvor staten staar som forsikrer

5. assistancevirksomhed ved hvilken forpligtelsen er begraenset til de nedenfor anfoerte former for virksomhed, naar disse udoeves i forbindelse med en ulykke eller en skade, der rammer et vejkoeretoej, og som normalt er sket paa den kontraherende parts omraade, hvor yderen af sikkerheden er hjemmehoerende, og som henhoerer under tilsynsmyndighedens kompetence:

- reparation paa stedet, hvor yderen af sikkerheden i de fleste tilfaelde anvender sit eget personale og materiel

- transport af koeretoejet til det naermeste eller mest hensigtsmaessige sted, hvor reparation kan foretages, samt eventuel befordring, i almindelighed med samme hjaelpekoeretoej, af foereren og passagererne til det naermeste sted, hvorfra de kan fortsaette deres rejse paa anden maade

- saafremt den kontraherende part, paa hvis omraade yderen af sikkerheden er hjemmehoerende, og som henhoerer under tilsynsmyndighedens kompetence, bestemmer det: transport af det paagaeldende koeretoej, eventuelt ledsaget af foereren og passagererne, til disses bopael, udgangspunkt eller oprindelige bestemmelsessted inden for den paagaeldende medlemsstat

medmindre disse former for virksomhed udoeves af et foretagende, der er omfattet af denne aftale.

I de tilfaelde, der er omhandlet i de to foerste led, skal betingelsen om, at ulykken eller skaden skal vaere sket paa den kontraherende parts omraade, hvor yderen af sikkerheden er hjemmehoerende, og som henhoerer under tilsynsmyndighedens kompetence:

a) ikke vaere opfyldt, naar denne er en organisation, som den sikrede er medlem af, og saafremt reparationen eller transporten af koeretoejet blot ved forevisning af medlemskort og uden betaling af tillaegspraemie foretages af en tilsvarende organisation hos den paagaeldende eller den anden kontraherende part i henhold til en aftale om gensidighed

b) ikke vaere til hinder for ydelse af en saadan assistance i Irland og i Det Forenede Kongerige af én og samme organisation med virksomhed i begge disse stater.

I det tilfaelde, der er omhandlet i tredje led, og saafremt ulykken eller skaden er sket paa Irlands omraade eller, for Det Forenede Kongeriges vedkommende, paa Nordirlands omraade, kan koeretoejet, eventuelt ledsaget af foereren og passagererne, transporteres til disses bopael, udgangspunkt eller oprindelige bestemmelsessted inden for det ene eller det andet af disse omraader.

Endvidere vedroerer denne aftale ikke assistancevirksomhed, som udoeves i forbindelse med en ulykke eller skade, der har ramt et vejkoeretoej, og som bestaar i at transportere det paagaeldende koeretoej, der har vaeret udsat for en ulykke eller en skade uden for storhertugdoemmet Luxembourg, eventuelt ledsaget af foereren og passagererne, til disses bopael, saafremt denne form for virksomhed udoeves af Automobile Club du Grand Duché de Luxembourg.

Foretagender, der er omfattet af denne aftale, maa kun udoeve den i dette nummer omhandlede virksomhed, hvis de er godkendt for klasse 18 under litra A i bilag 1, dog med forbehold af litra C i naevnte bilag. I dette tilfaelde finder naervaerende aftale anvendelse paa denne form for virksomhed.

C. Foretagender, der ikke er omfattet, fordi de befinder sig i en saerlig situation

Denne overenkomst vedroerer ikke:

1. Foretagender, der opfylder foelgende betingelser:

- foretagendet udoever ingen anden virksomhed, der er omfattet af naervaerende overenskomst, end den i klasse 18 under litra A i bilag 1 omhandlede

- denne virksomhed udoeves udelukkende paa lokalt plan og bestaar kun i naturalydelser, og

- de aarlige indtaegter fra udoevelse af assistancevirksomhed til personer i vanskeligheder overstiger ikke 200 000 ECU.

2. For foretagender med vedtaegtsmaessigt hjemsted i Schweiz:

Foretagender, hvis aarlige praemieindtaegt hidroerende fra virksomhed som omhandlet i aftalen, paa tidspunktet for dens ikrafttraeden ikke overstiger 3 mio. schweizerfranc, og hvis virksomhed er begraenset til schweizisk omraade, indtil de ikke laengere opfylder disse betingelser. Et foretagende, der er underkastet den i aftalen fastsatte ordning, kan ikke laengere paaberaabe sig denne undtagelsesbestemmelse, heller ikke selv om det opfylder de to ovennaevnte betingelser.

3. For foretagender med vedtaegtsmaessigt hjemsted i Faellesskabet:

De gensidige forsikringsselskaber, der opfylder foelgende betingelser:

- vedtaegterne giver mulighed for opkraevning af ekstrapraemier eller nedsaettelse af ydelserne

- virksomheden omfatter hverken ansvarsforsikring - medmindre denne udgoer en accessorisk sikring som omhandlet i litra C i bilag 1 - eller kredit- og kautionsforsikring

- den aarlige praemieindtaegt, der opkraeves i forbindelse med virksomhed, som omfattes af denne aftale, overstiger ikke 1 mio. ECU, og

- mindst halvdelen af de praemier, der opkraeves i forbindelse med virksomhed, som omfattes af denne aftale, stammer fra personer, der er deltagere i det gensidige forsikringsselskab.

Gensidige forsikringsselskaber, som med et andet foretagende af samme art har indgaaet en aftale, der omfatter fuld genforsikring af de forsikringskontrakter, de indgaar, eller som indebaerer det overtagende selskabs indtraeden i det overdragende selskabs sted ved opfyldelsen af forpligtelser i henhold til de naevnte kontrakter.

I saa fald er det overtagende selskab omfattet af aftalen.

D. Saerlige foretagender, der ikke er omfattet

Aftalen omfatter ikke de under nr. 1 og 2 naevnte foretagender, medmindre der sker en aendring af disses vedtaegter for saa vidt angaar kompetencen.

De under nr. 1 og 2, litra b), naevnte foretagenders territoriale kompetence anses ikke for aendret i tilfaelde af fusion eller udskillelse af disse foretagender med den virkning, at den territoriale kompetence, der tidligere tilkom det udskilte foretagende eller de fusionerede foretagender, opretholdes til gunst for det nye eller de nye foretagender; paa samme maade anses kompetencen med hensyn til de udoevede klasser ikke for aendret, saafremt et af disse foretagender for samme geografiske omraade overtager en eller flere af de klasser, der udoeves af de paagaeldende foretagender.

1. I Schweiz

Foelgende kantonale offentligretlige anstalter, der indtager en monopolstilling:

a) Aargau: Aargauische Versicherungsamt, Aarau,

b) Appenzell Ausser-Rhoden: Brand- und Elementarschadenversicherung, Appenzell AR, Herisau,

c) Basel-Land: Basellandschaftliche Gebaeudeversicherung, Liestal

d) Basel-Stadt: Gebaeudeversicherung des Kantons Basel-Stadt, Basel,

e) Bern/Berne: Gebaeudeversicherung des Kantons Bern, Bern/Assurance immobilière du canton de Berne, Berne,

f) Fribourg/Freiburg: Etablissement cantonal d'assurance des bâtiments du canton de Fribourg, Fribourg/Kantonale Gebaeudeversicherungsanstalt Freiburg, Freiburg,

g) Glarus: Kantonale Sachversicherung Glarus, Glarus,

h) Graubuenden/Grigioni/Grischun: Gebaeudeversicherungsanstalt des Kantons Graubuenden, Chur/Instituto d'assicurazione fabbricati del cantone dei Grigioni, Coira/Institut dil cantun Grischun per assicuranzas da baghetgs, Cuera,

i) Jura: Assurance immobilière de la République et canton du Jura, Saignelégier,

j) Luzern: Gebaeudeversicherung des Kantons Luzern, Luzern,

k) Neuchâtel: Etablissement cantonal d'assurance immobiliére contre l'incendie, Neuchâtel,

l) Nidwalden: Kantonale Brandversicherungsanstalt Nidwalden, Stans,

m) Schaffhausen: Gebaeudeversicherung des Kantons Schaffhausen, Schaffhausen,

n) Solothurn: Solothurnische Gebaeudeversicherung, Solothurn,

o) St. Gallen: Gebaeudeversicherungsanstalt des Kantons St. Gallen, St. Gallen,

p) Thurgau: Gebaeudeversicherung des Kantons Thurgau, Frauenfeld,

q) Vaud: Etablissement d'assurance contre l'incendie et les éléments naturels du canton de Vaud, Lausanne,

r) Zug: Gebaeudeversicherung des Kantons Zug, Zug,

s) Zuerich: Gebaeudeversicherung des Kantons Zuerich, Zuerich

2. I Faellesskabet

a) I Danmark

Falcks Redningskorps A/S, Koebenhavn;

b) I Tyskland

- Foelgende offentligretlige anstalter, der har monopol (Monopolanstalten):

aa) Badische Gebaeudeversicherungsanstalt, Karlsruhe,

bb) Bayerische Landesbrandversicherungsanstalt, Muenchen,

cc) Bayerische Landestierversicherungsanstalt, Schlachtviehversicherung, Muenchen,

dd) Braunschweigische Landesbrandversicherungsanstalt, Braunschweig,

ee) Hamburger Feuerkasse, Hamburg,

ff) Hessische Brandversicherungsanstalt (Hessische Brandversicherungskammer), Darmstadt,

gg) Hessische Brandversicherungsanstalt, Kassel,

hh) Lippische Landesbrandversicherungsanstalt, Detmold,

ii) Nassauische Brandversicherungsanstalt, Wiesbaden,

jj) Oldenburgische Landesbrandkasse, Oldenburg,

kk) Ostfriesische Landschaftliche Brandkasse, Aurich,

ll) Feuersozietaet Berlin, Berlin,

mm) Wuerttembergische Gebaeudebrandversicherungsanstalt, Stuttgart;

- Foelgende halv-offentlige anstalter:

nn) Postbeamtenkrankenkasse;

oo) Krankenversorgung der Bundesbahnbeamten;

c) I Spanien

Foelgende offentlige organer:

aa) Comisária del Seguro Obligatorio de Viajeros,

bb) Consorcio de Compensacíon de Seguros,

cc) Fondo Nacional de Garantía de Riesgos de la Circulacíon;

d) I Frankrig

Foelgende anstalter:

aa) Caisse départementale des incendiés des Ardennes,

bb) Caisse départementale des incendiés de la Côte-d'Or,

cc) Caisse départementale des incendiés de la Marne,

dd) Caisse départementale des incendiés de la Meuse,

ee) Caisse départementale des incendiés de la Somme;

e) I Irland

Voluntary Health Insurance Board;

f) I Italien

La Cassa di Previdenza per l'assicurazione degli sportivi (Sportass);

g) I Det Forenede Kongerige

The Crown Agents.

BILAG 3

DE ANERKENDTE RETLIGE FORMER

Et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende paa en af de kontraherende parters omraade, skal vaere etableret under en af de nedenstaaende retlige former.

Endvidere kan de kontraherende parter i givet fald oprette foretagender under enhver offentligretlig form, naar disse har til formaal at drive forsikringsvirksomhed paa lignende vilkaar som privatretlige selskaber.

A. I Schweiz

- Aktiengesellschaft/société anonyme/società per azioni,

- Genossenschaft/coopérative/cooperativa;

B.

I Faellesskabet

1. I Belgien

- société anonyme/naamloze vennootschap,

- société en commandite par actions/vennootschap bij wijze van geldschieting op aandelen,

- association d'assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsmaatschappij,

- société coopérative/cooeperatieve vennootschap;

2. I Danmark

- aktieselskaber,

- gensidige selskaber;

3. I Tyskland

- Aktiengesellschaft,

- Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit,

- OEffentlich-rechtliches Wettbewerbs-Versicherungsunternehmen;

4. I Frankrig

- société anonyme,

- société à forme mutuelle,

- mutuelle,

- union de mutuelles;

5. I Spanien

- sociedad anónima,

- sociedad mutua,

- sociedad cooperativa;

6. I Graekenland

- Áíþíõìïò AAôáéñssá,

- Áëëçëáóoeáëéïôéêueò Óõíaaôáéñéóìueò;

7. I Irland

- incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited;

8. I Italien

- società per azioni,

- società cooperativa,

- mutua di assicurazione;

9. I Luxembourg

- société anonyme,

- société en commandite par actions,

- association d'assurances mutuelles,

- société coopérative;

10. I Nederlandene

- naamloze vennootschap,

- onderlinge waarborgmaatschappij;

11. I Portugal

- sociedade anónima,

- mutua de seguros;

12. Det Forenede Kongerige

- incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited,

- societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts,

- societies registered under the Friendly Societies Act,

- sammenslutningen af forsikringsgivere kaldet Lloyd's.

BILAG 4

SAERBESTEMMELSER FOR VISSE MEDLEMSSTATER I FAELLESSKABET

Uanset bestemmelserne i aftalen anvendes foelgende saerbestemmelser i visse medlemsstater i Faellesskabet:

1. I Danmark

for saa vidt angaar artikel 15:

Danmark kan opretholde de bestemmelser i lovgivningen, der paalaegger restriktioner for den frie raadighed over de aktiver, der henlaegges af forsikringsselskaber til daekning af pensioner i medfoer af lovpligtig arbejdsulykkesforsikring;

2. I Tyskland

for saa vidt angaar artikel 8, stk. 2:

Tyskland kan opretholde forbudet mod, at sygeforsikring udoeves sideloebende eller samtidig med andre forsikringsklasser paa dets omraade;

for saa vidt angaar artikel 15:

Tyskland kan, for saa vidt angaar sygeforsikring i henhold til artikel 2, stk. 3, i protokol nr. 1 opretholde begraensningerne i den frie raadighed over aktiverne, i det omfang den frie raadighed over de aktiver, der daekker praemiereserverne, goeres afhaengig af samtykke fra en »Treuhaender«.

3. I Luxembourg

for saa vidt angaar artikel 20, stk. 1 og 3:

Luxembourg kan opretholde sin garantiordning vedroerende tekniske reserver, der bestaar ved aftalens ikrafttraeden.

4. I Det Forenede Kongerige

for saa vidt angaar artikel 10, stk. 1, litra c):

for Lloyd's skal der i stedet for status og resultatopgoerelse fremlaegges et samlet aarsregnskab for den udoevede forsikringsvirksomhed vedlagt attestation for, at revisorerne har afgivet erklaeringen for hver forsikringsgiver, hvorved det bevises, at de forpligtelser, der er opstaaet ved denne virksomhed, fuldt ud daekkes at aktiverne. Disse dokumenter skal goere det muligt for tilsynsmyndighederne at faa et overblik over sammenslutningens stilling med hensyn til dens solvens.

for saa vidt angaar artikel 10, stk. 1, litra d):

med hensyn til Lloyd's maa eventuelle tvister i vaertslandet, der hidroerer fra indgaaede forpligtelser, ikke for de sikrede medfoere stoerre vanskeligheder, end hvis tvisterne vedroerte selskaber af saedvanlig type. Med henblik herpaa skal den generalbefuldmaegtigedes kompetence saerligt omfatte befoejelse til i denne egenskab at give moede i retten som sagsoegt med befoejelse til at forpligte de paagaeldende forsikringsgivere i Lloyd's.

BILAG 5

METODER TIL BEREGNING AF UDLIGNINGSRESERVEN FOR KREDITFORSIKRINGSKLASSEN SAMT BETINGELSERNE FOR FRITAGELSE FOR FORPLIGTELSEN TIL AT OPRETTE EN SAADAN RESERVE

A. Metoder

Metode nr. 1

1.1. Under hensyn til de risici, der er anfoert i forsikringsklassen under litra A, nr. 14, i bilag 1 (kreditforsikring), skal der oprettes en udligningsreserve til daekning af et eventuelt teknisk tab, som forekommer inden for denne forsikringsklasse ved afslutningen af regnskabsaaret.

1.2. Indtil reserven udgoer 150 % af det hoejeste aarlige beloeb i de seneste fem regnskabsaar for nettopraemier eller -bidrag skal der i hvert regnskabsaar til reserven overfoeres et beloeb paa 75 % af det eventuelle tekniske overskud fra kreditforsikringsvirksomheder, idet denne overfoersel dog ikke kan overstige 12 % af nettopraemier eller -bidrag.

Metode nr. 2

2.1. Under hensyn til de risici, der er anfoert i forsikringsklassen under litra A, nr. 14, i bilag 1 (kreditforsikring), skal der oprettes en udligningsreserve til daekning af et eventuelt teknisk tab, som forekommer inden for denne forsikringsklasse ved afslutningen af regnskabsaaret.

2.2. Udligningsreservens minimumsbeloeb skal udgoere 134 % af gennemsnittet af den aarlige indtaegt fra praemier eller bidrag i de fem foregaaende regnskabsaar efter fradrag af overdragelser og tillaeg af godkendte genforsikringer.

2.3. Denne reserve skal i hvert af de efterfoelgende regnskabsaar tilfoeres en overfoersel paa 75 % af det eventuelle tekniske overskud i denne klasse, indtil reserven er lig med eller hoejere end det minimum, der er beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i dette bilag.

2.4. De kontraherende parter kan for beregning af reservens stoerrelse og/eller stoerrelsen af den aarlige overfoersel fastsaette saerlige regler, der resulterer i stoerre beloeb end de i artikel 2, stk. 2 og 3, i dette bilag fastsatte minimumsbeloeb.

Metode nr. 3

3.1. For den under litra A, nr. 14, i bilag 1 anfoerte forsikringsklasse (kreditforsikring) skal der oprettes en udligningsreserve til daekning af en i regnskabsaaret forekommende skadesprocent, der er hoejere end gennemsnittet i denne forsikringsklasse.

3.2. Denne udligningsreserve beregnes efter foelgende metode:

Alle beregninger vedroerende indtaegter og udgifter for egen regning.

For hvert regnskabsaar skal det beloeb, der foelger af et skadesforloeb under normalen, overfoeres til udligningsreserven, indtil reserven naar eller igen naar op paa det beregnede beloeb.

Der foreligger et skadesforloeb under normalen, saafremt regnskabsaarets skadesprocent er lavere end den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden. Beloeb, der foelger af et skadesforloeb under normalen, svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med praemieindtaegterne i regnskabsaaret.

Det beregnede beloeb af reserven er lig med det seksdobbelte af standardforskellen mellem skadesprocenterne i referenceperioden og den gennemsnitlige skadesprocent multipliceret med praemieindtaegterne i regnskabsaaret.

Er der i et regnskabsaar opstaaet en skadesexcedent, skal beloebet udredes over udligningsreserven. Der foreligger en skadesexcedent, saafremt regnskabsaarets skadesprocent er hoejere end den gennemsnitlige skadesprocent. Stoerrelsen af skadesexcedenten svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med praemieindtaegterne i regnskabsaaret.

Uanset skadesforloebet skal der i hvert regnskabsaar straks tilfoeres udligningsreserven 3,5 % af det beregnede beloeb, indtil reserven naar eller igen naar op paa dette beloeb.

Referenceperioden skal have en varighed af mindst femten og hoejst tredive aar. Forsikringsgiveren kan undlade at oprette en udligningsreserve, saafremt der ikke er konstateret noget forsikringsteknisk tab i referenceperioden.

Udligningsreservens beregnede beloeb og overfoersler herfra kan nedsaettes, saafremt det af den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden tillige med omkostningsprocenten fremgaar, at praemierne omfatter et sikkerhedstillaeg.

Metode nr. 4

4.1. For den under litra A, nr. 14, i bilag 1 anfoerte forsikringsklasse (kreditforsikring) skal der oprettes en udligningsreserve til daekning af en i regnskabsaaret forekommende skadesprocent, der er hoejere end gennemsnittet i denne forsikringsklasse.

4.2. Denne udligningsreserve beregnes efter foelgende metode:

Alle beregninger vedroerer indtaegter og udgifter for egen regning.

For hvert regnskabsaar skal det beloeb, der foelger af et skadesforloeb under normalen, overfoeres til udligningsreserven, indtil reserven naar eller igen naar op paa det beregnede beloeb.

Der foreligger et skadesforloeb under normalen, saafremt regnskabsaarets skadesprocent er lavere end den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden. Beloeb, der foelger af et skadesforloeb under normalen, svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med praemieindtaegterne i regnskabsaaret.

Det maksimale beregnede beloeb for reserven er lig med det seksdobbelte af standardforskellen mellem skadesprocenten i referenceperioden og den gennemsnitlige skadesprocent multipliceret med praemieindtaegterne i regnskabsaaret.

Er der i et regnskabsaar opstaaet en skadesexcedent, skal beloebet udredes over udligningsreserven, indtil reserven naar det minimale beregnede beloeb. Der foreligger en skadesexcedent, saafremt regnskabsaarets skadesprocent er hoejere end den gennemsnitlige skadesprocent. Stoerrelsen af skadesexcedenten svarer til differencen mellem disse to procenter multipliceret med praemieindtaegterne i regnskabsaaret.

Det minimale beregnede beloeb for reserven er lig med det tredobbelte af standardforskellen mellem skadesprocenten i referenceperioden og den gennemsnitlige skadesprocent multipliceret med praemieindtaegterne i regnskabsaaret.

Referenceperioden skal have en varighed af mindst femten og hoejst tredive aar. Forsikringsgiveren kan undlade at oprette en udligningsreserve, saafremt der ikke er konstateret noget forsikringsteknisk tab i referenceperioden.

Begge de beregnede beloeb, der indgaar i udligningsreserven, og overfoersler hertil eller herfra kan nedsaettes, saafremt det af den gennemsnitlige skadesprocent i referenceperioden tillige med omkostningsprocenten fremgaar, at praemierne omfatter et sikkerhedstillaeg, og dette sikkerhedstillaeg er over 1;/2 gang stoerre end skadesprocentens standardafvigelse i referenceperioden. I saa fald multipliceres de naevnte beloeb med en kvotient, der svarer til 1;/2 gang standardafvigelsen divideret med sikkerhedstillaegget.

B. Fritagelse

Hver af de kontraherende parter kan fritage vedtaegtsmaessige hjemsteder, agenturer og filialer fra kravet om oprettelse af en udligningsreserve for kreditforsikringsklassen, hvis deres indtaegt fra praemier og bidrag i denne klasse udgoer mindre end 4 % af den samlede praemie- og bidragsindtaegt og er mindre end 2 500 000 ECU.

Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen samt de procedurer, der ifoelge dette bilag er noedvendige for fastsaettelsen heraf, er fastsat i protokol nr. 3.

PROTOKOL Nr. 1

SOLVENSMARGEN

Artikel 1

Definition af solvensmargenen

Solvensmargenen svarer til foretagendets formue, fri for enhver paaregnelig forpligtelse og med fradrag af immaterielle vaerdier. Den omfatter navnlig:

- den indbetalte grundkapital eller for gensidige forsikringsselskaber den faktiske grundfond

- halvdelen af den ikke-indbetalte grundkapital eller grundfond, naar den indbetalte del udgoer 25 % af denne kapital eller fond

- reserver (lovmaessige og frie), der ikke modsvarer forpligtelserne

- overfoert overskud

- ekstrabidrag, som gensidige og gensidig lignende selskaber med variable bidrag kan kraeve af deltagerne i loebet af et regnskabsaar, med et beloeb paa indtil halvdelen af forskellen mellem de maksimale bidrag og de faktisk opkraevede bidrag; disse mulige ekstrabidrag kan dog ikke daekke mere end 50 % af margenen

- efter anmodning og begrundelse fra foretagendet og med samtykke fra de beroerte tilsynsmyndigheder under de kontraherende parter, paa hvis omraade foretagendet udoever sin virksomhed, de skjulte reserver, der er opstaaet som foelge af en for lav ansaettelse af aktiverne og en for hoej ansaettelse af passiverne, i det omfang saadanne skjulte reserver ikke har karakter af et undtagelsestilfaelde.

Den for hoeje ansaettelse af de tekniske reserver vurderes i forhold til deres stoerrelse som beregnet af foretagendet i overensstemmelse med nationale bestemmelser; dog kan et beloeb paa op til 75 % af forskellen mellem reservebeloebet for foreliggende risici, beregnet af foretagendet som et fast beloeb ved anvendelse af en minimumsprocentssats paa praemierne og det beloeb, som ville vaere fremkommet ved beregning af reserven aftale for aftale - saafremt den gaeldende lovgivning tillader valg mellem disse to metoder - tages i betragtning i solvensmargenen med indtil 20 %.

Artikel 2

Forholdet mellem solvensmargenen og praemiebeloebene eller skadesbelastningen

2.1. Solvensmargenen bestemmes i forhold til enten det aarlige praemie- eller bidragsbeloeb eller til gennemsnittet af

skader i de tre sidste regnskabsaar. Saafremt foretagender

hovedsagelig kun daekker kredit-, storm-, hagl- eller frostrisici, tages der dog hensyn til de sidste syv regnskabsaar som referenceperiode for gennemsnittet af skader.

2.2. Med forbehold af artikel 3 i denne protokol skal solvensmargenens stoerrelse vaere lig med det hoejeste af foelgende to resultater:

Foerste resultat (i forhold til praemierne):

- de praemier eller bidrag, inklusive accessoriske, der er indgaaet i direkte forsikringsforretning af enhver art i loebet af de sidste regnskabsaar, laegges sammen

- hertil laegges beloebet for de praemier, der er overtaget for genforsikring i loebet af det sidste regnskabsaar

- herfra fradrages det samlede beloeb for de i loebet af det sidste regnskabsaar annullerede praemier eller bidrag samt det samlede beloeb for skatter og afgifter paa de praemier og bidrag, der indgaar i den samlede indtaegt.

Efter at have delt det saaledes fremkomne beloeb i to rater, af hvilke den foerste gaar op til 10 mio. ECU og den anden omfatter det resterende beloeb, beregnes broekdele paa henholdsvis 18 % og 16 % af disse rater og laegges til.

Det foerste resultat fremkommer ved multiplikation af den saaledes beregnede sum med det forhold, der for det sidste regnskabsaar bestaar mellem stoerrelsen af de forsikringsydelser, der paahviler foretagendet efter afgivelse til genforsikring, og forsikringsydelsernes bruttobeloeb; dette forhold kan i intet tilfaelde vaere under 50 %.

Andet resultat (i forhold til skaderne):

- de beloeb for skader, der uden fradrag af skader, som paahviler cessionarer og retrocessionarer, er udbetalt i loebet af de i artikel 2, stk. 1, i denne protokol omhandlede perioder i direkte forsikring, laegges sammen

- hertil laegges beloebet for de skader, der er udbetalt i loebet af de samme perioder for forpligtelser, der er overtaget i genforsikring eller retrocession

- hertil laegges beloebet for de henlaeggelser til endnu ikke afviklede skader, der er fastlagt i slutningen af sidste regnskabsaar for saavel direkte forretning som for de ved genforsikring overtagne forpligtelser

- herfra fradrages de regresbeloeb, der er indgaaet i loebet af de i artikel 2, stk. 1, i denne protokol omhandlede perioder.

- herfra fradrages beloebet for de henlaeggelser eller reserver til endnu ikke afviklede skader, som er fastlagt i begyndelsen af det andet regnskabsaar, der gaar forud for det

sidst afsluttede regnskabsaar, for saavel direkte forretninger som for de ved genforsikring overtagne forpligtelser.

Efter at have delt tredjedelen eller syvendedelen af det saaledes fremkomne beloeb, alt efter referenceperioden i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i denne protokol, i to rater, af hvilke den foerste gaar op til 7 mio. ECU og den anden omfatter det resterende beloeb, beregnes broekdele paa henholdsvis 26 % og 23 % af disse rater og laegges til.

Det andet resultat fremkommer ved multiplikation af den saaledes beregnede sum med det forhold, der for det sidste regnskabsaar bestaar mellem stoerrelsen af de skader, der paahvilede foretagendet efter afgivelse til genforsikring, og skadernes bruttobeloeb; dette forhold kan i intet tilfaelde vaere lavere end 50 %.

2.3. De broekdele, der anvendes paa de i artikel 2, stk. 2, i denne protokol naevnte rater, nedsaettes til en tredjedel for sygeforsikring, der teknisk fungerer paa lignende maade som livsforsikring, saafremt:

- de opkraevede praemier beregnes paa grundlag af sygelighedstavler efter de matematiske metoder, der anvendes i forsikring

- der oprettes en alderdomsreserve

- der opkraeves et praemietillaeg for at skabe en sikkerhedsmargen af en passende stoerrelse

- forsikringsgiveren ikke kan opsige kontrakten foer senest efter udloebet af det tredje forsikringsaar

- kontrakten aabner mulighed for at haeve praemierne eller nedsaette ydelserne for loebende kontrakter.

2.4. Med hensyn til Lloyd's, hvor den i artikel 2, stk. 2, i denne protokol omhandlede beregning af det foerste resultat i forhold til praemierne udfoeres paa grundlag af nettopraemier, multipliceres disse med en fast procent, hvis stoerrelse fastsaettes aarligt af hjemstedets tilsynsmyndighed. Denne faste procent skal beregnes paa grundlag af de seneste statistiske oplysninger saerligt vedroerende den udbetalte provision.

Disse oplysninger saavel som de foretagne beregninger meddeles tilsynsmyndighederne i Schweiz, hvis Lloyd's er etableret der.

2.5. Med hensyn til risici, der er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, er det beloeb for betalte skader, der indgaar i beregningen af det andet resultat, lig med omkostninger, som ydet assistance har paafoert foretagendet. Disse omkostninger beregnes i henhold til de nationale bestemmelser hos den kontraherende part, paa hvis omraade foretagendet har sit vedtaegtsmaessige hjemsted.

Artikel 3

Garantifonden

3.1. En tredjedel af solvensmargenen udgoer garantifonden.

3.2. Garantifonden kan dog ikke vaere mindre end:

- 1 400 000 ECU for de risici eller en del af de risici, som hoerer under den i litra A i bilag 1 under nr. 14 anfoerte forsikringsklasse. Denne bestemmelse finder anvendelse paa ethvert foretagende, hvis aarligt indgaaede praemier eller bidrag inden for denne forsikringsklasse i hvert af de tre sidste regnskabsaar har overskredet 2 500 000 ECU eller 4 % af de til det paagaeldende foretagende indgaaede praemier eller bidrag

- 400 000 ECU for de risici eller en del af de risici, der hoerer under en af de klasser, der er anfoert i litra A i bilag 1 under nr. 10, 11, 12, 13 og 15 samt, medmindre foerste led finder anvendelse, nr. 14

- 300 000 ECU for de risici eller en del af de risici, der hoerer under en af de i litra A i bilag 1 under nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 16 og 18 anfoerte klasser

- 200 000 ECU for de risici eller en del af de risici, der hoerer under en af de i litra A i bilag 1 under nr. 9 og 17 anfoerte klasser.

3.3. Omfatter foretagendets virksomhed flere klasser eller flere risici, tages kun den klasse eller risiko i betragtning, der kraever det hoejeste beloeb.

3.4. Hver af de kontraherende parter kan traeffe bestemmelse om, at minimumsgarantifonden nedsaettes med en fjerdedel for gensidige selskaber og selskaber med karakter af gensidige selskaber.

3.5. Skal et foretagende i henhold til bestemmelsen i artikel 3, stk. 2, foerste led, i denne protokol forhoeje garantifonden til 1 400 000 ECU, indroemmer den beroerte kontraherende part foretagendet:

- en frist paa tre aar til at bringe garantifonden op paa 1 000 000 ECU

- en frist paa fem aar til at bringe garantifonden op paa 1 200 000 ECU

- en frist paa syv aar til at bringe garantifonden op paa 1 400 000 ECU.

Fristerne loeber fra den dato, paa hvilken den i artikel 3, stk. 2, foerste led, i denne protokol opstillede forudsaetninger er opfyldt.

Artikel 4

Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen

Forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen samt de procedurer, der ifoelge denne protokol er noedvendige for fastlaeggelse heraf, er fastsat i protokol nr. 3.

PROTOKOL Nr. 2

DRIFTSPLANER

Artikel 1

Planens naermere indhold

Driftsplanen for et agentur eller en filial skal indeholde angivelser eller dokumentation vedroerende:

a) arten af de risici, som foretagendet har til hensigt at daekke

b) de generelle og specielle forsikringsbetingelser i de policer, det har til hensigt at benytte

c) de tariffer, som det har til hensigt at anvende for de enkelte kategorier af forsikringsvirksomhed

d) grundprincipperne for genforsikring

e) en oversigt over foretagendets solvensmargen som omhandlet i protokol nr. 1

f) de anslaaede omkostninger i forbindelse med opbygningen af administrationen og funktionsnettet samt de dertil bestemte finansielle midler, og saafremt de risici, der skal daekkes, er klassificeret under litra A, nr. 18, i bilag 1, de midler, foretagendet raader over med henblik paa at yde den lovede assistance

og endvidere for de tre foerste regnskabsaar:

g) de anslaaede administrationsomkostninger

h) de anslaaede praemier eller bidrag og skadesudgifter under hensyn til det nye virkefelt

i) agenturets eller filialens sandsynlige finansielle stilling.

Artikel 2

Undtagelsesbestemmelser

2.1. De under artikel 1, litra b) og c) i denne protokol naevnte angivelser kraeves ikke, hvis der er tale om foelgende risici (store risici):

a) risici under forsikringsklasse 4, 5, 6, 7, 11 og 12 i litra A i bilag 1

b) risici under forsikringsklasse 14 og 15 i litra A i bilag 1, naar forsikringstageren i erhvervsmaessigt oejemed udoever industri-, handels- eller liberal virksomhed, og risikoen vedroerer denne virksomhed

c) risici under forsikringsklasse 8, 9, 13 og 16 i litra A i bilag 1, for saa vidt forsikringstageren ligger over den talmaessige graense for mindst to af nedenstaaende tre kriterier:

foerste etape: indtil 31. december 1992:

- statussum: 12,4 mio. ECU;

- nettoomsaetning: 24 mio. ECU;

- gennemsnitligt antal ansatte i loebet af regnskabsaaret: 500;

anden etape: fra 1. januar 1993:

- statussum: 6,2 mio. ECU;

- nettoomsaetning: 12,8 mio ECU;

- gennemsnitligt antal ansatte i loebet af regnskabsaaret: 250.

Saafremt forsikringstageren indgaar i en gruppe af foretagender, for hvilke der udarbejdes konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med den kontraherende parts lovgivning, som forsikringsgiveren er underkastet, gaelder ovenstaaende kriterier for de konsoliderede regnskaber.

Hver kontraherende part har mulighed for til den under litra c) omhandlede kategori at tilfoeje risici, som forsikres af faglige sammenslutninger, joint ventures og ad hoc-sammenslutninger.

2.2. De i artikel 1, litra b) og c), i denne protokol omhandlede angivelser kan dog i Schweiz kraeves for saa vidt angaar risici, der henhoerer under forsikringsklasse nr. 12 under litra A i bilag 1, for saa vidt der er tale om flod- og indsoefartoejer.

PROTOKOL Nr. 3

FORHOLDET MELLEM SCHWEIZERFRANCEN OG ECUEN

Artikel 1

ECU

I denne aftale forstaas ved »ecu« den europaeiske regningsenhed, saaledes som den defineres af de kompetente instanser i Faellesskabet.

Artikel 2

Forholdet mellem de nationale valutaer og ecuen

2.1. Dersom de beloeb, der i denne aftale er angivet i ecu, skal omregnes til national valuta for herved at give tilsynsmyndighederne mulighed for direkte at anvende de i aftalen fastsatte bestemmelser, skal omregningen finde sted efter de regler, der er foreskrevet i denne protokols artikel 2, stk. 2 og 3.

2.2. Naar et i ecu angivet beloeb skal omregnes til én af EF-medlemsstaternes nationale valuta, anvendes de regler, der fastlaegges af Faellesskabets kompetente instanser.

2.3. Naar de i ecu angivne beloeb skal omregnes til schweizerfranc, anvendes med henblik paa denne aftale omregningsforholdet: 1 ECU = . . . schweizerfranc.

Artikel 3

AEndring af forholdet mellem ecuen og schweizerfrancen

3.1. Det i artikel 2, stk. 3, anfoerte forhold mellem ecuen og schweizerfrancen skal hvert aar tages op til fornyet vurdering paa basis af foelgende elementer: Naar den til 1 ECU svarende modvaerdi i schweizerfranc, saaledes som fastsat af den schweiziske nationalbank den sidste arbejdsdag i oktober, er steget eller faldet med mere end 10 % i forhold til den modvaerdi, der er angivet i denne aftale, skal omregningsforholdet justeres tilsvarende med virkning fra den foelgende 1. januar.

3.2. Den i artikel 37 omhandlede Blandede Komité kan om fornoedent traeffe enhver anden foranstaltning med henblik paa en tilpasning.

PROTOKOL Nr. 4

AGENTURER OG FILIALER TIL FORETAGENDER, HVIS VEDTAEGTSMAESSIGE HJEMSTED ER BELIGGENDE UDEN FOR DE OMRAADER, DER OMFATTES AF AFTALEN

Artikel 1

Betingelse for meddelelse af tilladelse

Hvad angaar et foretagende, hvis vedtaegtsmaessige hjemsted er beliggende uden for de omraader, som ifoelge artikel 43 omfattes af aftalen, kan hver af de kontraherende parter give tilladelse til at aabne et agentur eller en filial paa sit omraade, saafremt det ansoegende foretagende mindst opfylder foelgende betingelser:

a) er befoejet til at udoeve forsikringsvirksomhed i medfoer af den nationale lovgivning, det er undergivet

b) opretter et agentur eller en filial paa den paagaeldende kontraherende parts omraade

c) forpligter sig til paa agenturets eller filialens vedtaegtsmaessige hjemsted at foere saerskilt regnskab for den virksomhed, der udoeves der, samt opbevarer alle forretningsdokumenter sammesteds

d) udpeger en generalbefuldmaegtiget, som skal godkendes af tilsynsmyndigheden

e) raader i det land, hvor virksomheden udoeves, over aktiver af en stoerrelse, der mindst er lig med halvdelen af det i artikel 3, stk. 2, i protokol nr. 1, foreskrevne minimum for garantifonden, og deponerer fjerdedelen af dette minimum som sikkerhed

f) forpligter sig til at vaere i besiddelse af en solvensmargen i overensstemmelse med artikel 3 i denne protokol

g) fremlaegger en driftsplan i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra c), i aftalen, og protokol nr. 2. Med hensyn til den status og resultatopgoerelse, der skal vedlaegges driftsplanen, kan hver kontraherende part, saafremt gaeldende lovgivning tillader det, kraeve, at et foretagende, der har bestaaet i mindre end tre regnskabsaar, kun skal fremlaegge dem for de regnskabsaar, for hvilke regnskaberne er afsluttet.

Artikel 2

Tekniske reserver

Med hjemmel i denne protokol anvender hver af de kontraherende parter for de agenturer eller filialer, der er oprettet paa dens omraade, en ordning vedroerende de tekniske reserver, som ikke kan vaere mere gunstig end den i artikel 19, 20 og 21 fastsatte. Som en undtagelse fra artikel 20, stk. 1, andet punktum, kraever den, at de aktiver, der daekker de tekniske reserver, befinder sig paa det omraade, der henhoerer under vedkommende kontraherende parts tilsynsmyndighed.

Artikel 3

Solvensmargen

3.1. Med hjemmel i denne protokol paalaegger hver af de kontraherende parter de agenturer og filialer, der er oprettet paa dens omraade, at raade over en solvensmargen, der udgoeres af aktiver fri for enhver paaregnelig forpligtelse og med fradrag af immaterielle vaerdier. Margenen beregnes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2 og 3, i protokol nr. 1. Ved beregningen af denne margen tages dog kun hensyn til praemier eller bidrag og skader, der hidroerer fra agenturets eller filialens virksomhed.

3.2. En tredjedel af solvensmargenen udgoer garantifonden. Denne garantifond kan ikke vaere mindre end halvdelen af det i artikel 3, stk. 2, i protokol nr. 1 fastsatte minimum. Initialdepotet ifoelge artikel 1, litra e), i naervaerende protokol er medregnet heri.

3.3. De aktiver, der daekker solvensmargenen, skal befinde sig paa det omraade, der henhoerer under vedkommende kontraherende parts tilsynsmyndighed.

3.4. Faellesskabet kan tillade en vis smidighed for at lette tilsynet med foretagender, der har agenturer eller filialer i forskellige medlemsstater.

Artikel 4

Tilsyn med og genoprettelse af den oekonomiske situation

Artikel 17, stk. 3, og artikel 18 finder tilsvarende anvendelse paa agenturer og filialer af de i denne protokol omhandlede foretagender.

Artikel 5

Aftaler med tredjelande

Hver kontraherende part kan i de aftaler, den indgaar med et eller flere tredjelande, vedtage at anvende bestemmelser, der afviger fra de i denne protokol fastsatte, idet den paa betingelse af gensidighed garanterer en tilstraekkelig beskyttelse af sine forsikrede.

BREVVEKSLING Nr. 1

Princippet om ikke-diskriminering

De Europaeiske Faellesskabers

delegation

Bruxelles, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Faellesskabet og Schweiz har jeg den aere at bekraefte over for Dem, at den i artikel 5 omhandlede forpligtelse vedroerende ikke-diskriminering udelukkende vedroerer adgang til og udoevelse af direkte forsikringsvirksomhed paa det omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, som giver tilladelsen, og at denne forpligtelse ligeledes paahviler Faellesskabets medlemsstater under udoevelsen af deres kompetence til at udstede retsforskrifter paa det omraade, der er omfattet af naevnte aftale.

Jeg anmoder Dem om at tage denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmaerkede hoejagtelse.

Chefen for

De Europaeiske Faellesskabers delegation

(sign. Geoffrey FITCHEW)

Hr. statssekretaer Frank Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

Schweiziske delegation

Bern, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Jeg har den aere at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, saalydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Faellesskabet og Schweiz har jeg den aere at bekraefte over for Dem, at den i artikel 5 omhandlede forpligtelse vedroerende ikke-diskriminering udelukkende vedroerer adgang til og udoevelse af direkte forsikringsvirksomhed paa det omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, som giver tilladelsen, og at denne forpligtelse ligeledes paahviler Faellesskabets medlemsstater under udoevelsen af deres kompetence til at udstede retsforskrifter paa det omraade, der er omfattet af naevnte aftale.«

Jeg har taget denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmaerkede hoejagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. generaldirektoer Geoffrey Fitchew

Chef for De Europaeiske Faellesskabers delegation

Bruxelles

BREVVEKSLING Nr. 2

Tilladelsens anvendelsesomraade

De Europaeiske Faellesskabers

delegation

Bruxelles, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Faellesskabet og Schweiz har jeg den aere at erindre Dem om vor aftale, ifoelge hvilken artikel 8, stk. 1, ikke beroerer de hos hver af de kontraherende parter gaeldende bestemmelser med hensyn til et forsikringsforetagendes mulighed for at daekke risici, der bestaar uden for det geografiske omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, som har givet tilladelsen.

Jeg anmoder Dem venligst om at bekraefte ovenstaaende og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmaerkede hoejagtelse.

Chef for

De Europaeiske Faellesskabers delegation

(sign. Geoffrey FITCHEW)

Hr. statssekretaer Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

Den schweiziske delegation

Bern, den 26. juli 1989

Hr. delegationschef,

Jeg har den aere at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, saalydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede overenskomst mellem Faellesskabet og Schweiz har jeg den aere at erindre Dem om vor aftale, ifoelge hvilken artikel 8, stk. 1, ikke beroerer de hos hver af de kontraherende parter gaeldende bestemmelser med hensyn til et forsikringsforetagendes mulighed for at daekke risici, der bestaar uden for det geografiske omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, som har givet tilladelsen.«

Jeg har taget denne meddelelse til efterretning og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmaerkede hoejagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. generaldirektoer Geoffrey Fitchew

Chef for De Europaeiske Faellesskabers delegation

Bruxelles

BREVVEKSLING Nr. 3

Generalbefuldmaegtiget

Schweiziske delegation

Bern, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Faellesskabet har jeg den aere at praecisere, at denne ikke er til hinder for, at den i artikel 10, stk. 1, litra d), i artikel 11, stk. 4, og i protokol nr. 4, artikel 1, litra d), omhandlede generalbefuldmaegtigede forpligtes til at paatage sig den faktiske ledelse af agenturet eller af filialen med hensyn til samtlige de forretninger, som agenturet eller filialen har til hensigt at udoeve paa det omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, til hvem der er indgivet ansoegning om godkendelse.

Jeg anmoder Dem om venligst at bekraefte ovenstaaende og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmaerkede hoejagtelse.

Chefen for den schweiziske delegation

(sign. Franz BLANKART)

Hr. direktoer Gérard Imbert

Chef for De Europaeiske Faellesskabers delegation

Bruxelles

De Europaeiske Faellesskabers

delegation

Bruxelles, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den aere at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato, saalydende:

»Under henvisning til den dags dato paraferede aftale mellem Schweiz og Faellesskabet har jeg den aere at praecisere, at denne ikke er til hinder for, at den i artikel 10, stk. 1, litra d), i artikel 11, stk. 4, og i protokol nr. 4, artikel 1, litra d), omhandlede generalbefuldmaegtigede forpligtes til at paatage sig den faktiske ledelse af agenturet eller af filialen med hensyn til samtlige de forretninger, som agenturet eller filialen har til hensigt at udoeve paa det omraade, der henhoerer under den tilsynsmyndigheds kompetence, til hvem der er indgivet ansoegning om godkendelse.«

Jeg bekraefter ovenstaaende over for Dem og beder Dem, hr. delegationschef, modtage forsikringen om min udmaerkede hoejagtelse.

Chefen for

De Europaeiske Faellesskabers delegation

(sign. Gérard IMBERT)

Hr. statssekretaer Franz Blankart

Chef for den schweiziske delegation

Bern

BREVVEKSLING Nr. 4

Overfoersel til den schweiziske sikkerhedsfond af fast ejendom, der direkte ejes af forsikringsforetagender

Schweiziske delegation

Bern, den 25. juni 1982

Hr. delegationschef,

Jeg har den aere at meddele Dem, at Schweiz under henvisni