Den Europæiske UnionsTidende C 221/31
BESLUTNING
(1) Vedtaget af Den  Blandede Parlamentariske Forsamlin g AVS-EU den 9.  april 2009 i Prag  (Den Tjekkiske Republik). (1)
om de samfu nds- 
og miljømæssige virkninger af klimaændringer i AVS- lande
ne
Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,
—forsamlet i Prag  
(Den 
Tjekkiske 
Republik) 
fra den 6.
 til den 9. 
april 2009, 
—der henviser 
til forretn ingsordenens 
artikel 
17, stk. 
1, 
—der henviser 
til AVS-EU-partnerskabsaftalen, 
som blev 
undertegnet 
den 23. 
juni 
2000 i Coton ou 
og 
revi­
deret i Luxemb ourg 
den 25. 
juni 
2005 (i det følg ende 
benævnt 
Cotonouaftale
n), 
og 
navnlig 
til aftalens 
artikel 
32, 
—der henviser 
til artikel 
177-181 i trak taten 
om oprettelse af Det E uropæi
ske 
Fællesskab,
 
—der henviser 
til fælleserk læringen 
af 20. decemb er 
2005 fra Rådet og  
repræsentanterne 
for medlemssta­
ternes 
regeringer, 
forsamlet i Rådet, E uropa-Parlamentet 
og 
Kommission
en 
om »den 
europæisk e 
konsen­
sus 
om udvik ling
«
(2) EUT  C 46 af 24.2.2006, s. 1. (2), navnlig artikel 12, 22, 38, 75, 76, 101 og  105, 
—der 
henviser 
til Agenda 
21, Rioerk læringen 
om miljø og  
udvikling 
og 
princ
iperklæringen 
om bæredygtig 
forvaltning 
af skove, 
som vedtog es 
af mere en d 
178 regeringer 
på De Foren ed
e Nationers 
konference 
om 
miljø og 
udvikling 
(UNCED) 
i Rio de Jan eiro 
(Brasilien) 
den 3.
-14. juni 
1992, hvis prin cipper 
med styrk e 
bekræftedes 
på verden stopmødet 
om bæredygtig 
udvikling 
(WSSD) i Johan ne
sburg 
(Sydafrika) 
den
26. august
 - 4. septemb er 
2002, 
—der henviser 
til FN’s rammek onvention 
om klimaændringer 
(UNFCCC) og  
Kyo
toprotokollen,
 
—der henviser 
til FN’s konvention 
om bekæmpelse 
af ørkendannelse, 
som vedtog es 
i Paris den  17. 
juni 
1994 
og 
trådte i kraft 
den 26. 
december 
1996, 
—der henviser
 til FN’s millen niumerklæring
 af 8. septemb er
 2000, hvoraf millen niumudviklingsmålene
 
fremgår 
som kriterier, 
der er fastsat i fællessk ab 
af det internationale 
samfund 
til bekæmpelse 
af fattigdom,
 
—der henviser 
til det miljøin itiativ, 
som er tag et 
af det nye 
partnerskab 
for Afrikas 
udvikling 
(NEPAD),
 
—der henviser 
til »Hyogo 
Framework  
for Action  
2005-2015: Buildin g 
the Resilien ce 
of Nation s 
and 
Communities
 to Disasters«, som b lev
 vedtaget
 under
 verdenskonferencen
 om katastrofebegrænsning
 i 
januar 
2005 i Kobe, 
Hyogo, 
Japan,
 
—der henviser 
til erklæringen 
om integration 
af tilpasningsforanstaltn
inger 
for klimaændringer 
i udviklings­
samarbejdet, 
som OECD-medlemslandenes 
udviklings- 
og 
miljøministre 
vedtog 
den 4. 
april 2006, 
—der henviser 
til erklæringen 
fra G8-topmødet i Heilig endamm 
den 7. 
juni 
2007 om »klimaændringer, 
ener­
gieffektivitet 
og 
energisikkerhed 
- udfordrin ger 
og 
muligheder 
for verden s 
økonomiske 
vækst
«, 
—der henviser 
til Afrikas 
og 
EU’s 
partnerskab 
om klimaæn d
ringer som led i den  
første han dlingsplan 
(2008-
2010) om g ennemførelsen 
af den 
fælles strateg i 
for EU 
og 
Afrika,A D 9 0 0 2 . 9 . 4 1
Den Europæiske UnionsTidende 14.9.2009
—der henviser til Balikøreplanen, som blev vedtaget på FN’s konference om klimaændringer på Bali i Indo­
nesien 
i december 
2007, 
—der henviser 
til den 
14. konference 
for partern e 
i FN’s rammek onvention 
om klimaændringer 
(UNFCCC) 
og den 4. partsk onference,
 der dannede
 ramme om et møde mellem partern e
 i Ky
otoprotok ollen,
 den
1.-12. decemb er 
2008 i Pozn an 
i Polen,
 
—der henviser 
til meddelelse fra K ommissionen 
til Rådet og  
Europa-Parlam
entet 
om klimaændring 
og 
udvik­
lingssamarbejde
(1) KOM(2003)0085. (1) fra den 11.  marts 2003, 
—der henviser
 til Rådets k onklusioner
 og handlingsplanen
 2004-2008 om k l
imaændring
 og udvik l
ings­
samarbejde 
fra 24. november 
2004, 
—der henviser 
til meddelelse fra K ommissionen 
til Rådet, E uropa-Parlame
ntet 
og 
Det Europæiske 
Økono­
miske 
og 
Sociale Udvalg  
om sammen hæng 
i udviklingspolitikken 
- Hurtigere 
opfyldelse af millen nium­
udviklingsmålene
(2) KOM(2005)0134 endelig. (2) fra den 12.  april 2005, 
—der henviser 
til meddelelse fra K ommissionen 
til Rådet, E uropa-Parlame
ntet, 
Det Europæiske 
Økonomi­
ske 
og 
Sociale Udvalg  
og 
Regionsudvalget 
om begrænsning 
af den 
globale 
opvarmning 
til 2° 
C - Vejen 
frem 
for 2020 og  
derefter
(3) KOM(2007)0002 endelig. (3) fra den 10.  januar 2007, 
—der henviser 
til forman dskabets 
konklusioner 
på Det Europæiske 
Råds møde den  8.
-9. marts 2007, hvor 
det understregede 
den 
afgørende 
betydning 
af at nå 
det strateg iske 
mål om at b egrænse 
den 
globale 
gen­
nemsnitlige 
temperaturstig ning 
til højst 2°  
C over det førin dustrielle 
niveau, 
—der henviser 
til meddelelse fra K ommissionen 
til Rådet og  
Europa-Parlam
entet 
om en 
global 
klimaalliance 
mellem 
EU 
og 
de fattige 
udviklingslande, 
der er mest udsatte som følg e 
af kl
imaændringen
(4) KOM(2007)0540. (4), 
—der henviser 
til Europa-Parlamentets 
beslutning 
af 21. oktober 
2008 om en  
global 
klimaalliance 
mellem 
EU 
og 
de fattige 
udviklingslande, 
der er mest udsatte som følg e 
af klimaænd
ringen
(5) P6_TA(2008)0491. (5), 
—der henviser 
til dokumentet 
af 14. marts 2008 fra den  
højtstående 
repræsentant 
og 
Europa-Kommissionen 
til 
Det Europæiske 
Råd - »Klimaændringer 
og 
den 
internationale 
sikkerhed«
(6) S113/08. (6), 
—der henviser 
til Kommissionens 
meddelelse til E uropa-Parlamentet, 
Rådet, Det E uropæiske 
Økonomiske 
og 
Sociale Udvalg  
og 
Regionsudvalget 
om en 
indsats 
for at imødeg å 
udfordringerne 
ved skovrydning 
og 
skovødelæggelse 
med henblik 
på at bekæmpe 
klimaændringer 
og 
tab 
af biodiv
ersitet
(7) KOM(2008)645 endelig. (7) fra den 16.  okto­
ber 
2008, 
—der henviser 
til meddelelse fra K ommissionen 
til Europa-Parlamentet, 
Rådet, Det E uropæiske 
Økonomi­
ske 
og 
Sociale Udvalg  
og 
Regionsudvalget 
med titlen  »
Mod en 
global 
klimaæn
dringsaftale 
i København
«
(8) KOM(2009)39 endelig. (8) 
fra den 21. 
januar 
2009, 
—der henviser 
til Cariforums og  
EU’s 
fælles erklæring 
af 17. maj 2008 om k limaændringer 
og 
energi,
 
—der henviser 
Forummet af Stillehavsøers og  
EU’s 
erklæring 
af 7. november 
2008 om k limaændringer,A D 2 3 / 1 2 2 C
Den Europæiske UnionsTidende C 221/33
—der henviser til Afrikas og EU’s erklæring af 1. decemb er 2008 om k limaænd ringer,  
—der henviser 
til rapporten  
fra 2006 af Nicholas Stern  
med titlen  »
The Econ
omics of Climate Chan ge. 
The 
Stern 
Review«, 
—der henviser 
til OECD-rapporten 
fra 2007 med titlen  »
Stocktaking 
of Progress on  
Integrating 
Adaptation  
to 
Climate Chan ge 
into 
Developmen t 
Co-operation  
Activities«, 
—der henviser 
til rapportern e 
fra Det Mellemstatslig e 
Panel 
om Klimaændr
inger 
(IPCC), 
især den 
fjerde vur­
deringsrapport 
fra IPCC’s 
arbejdsgruppe 
II 
med titlen  »
Impacts, 
Adaptation  
and 
Vulnerability
«, 
—der henviser 
til rapporten  
om den 
menneskelige 
udvikling 
2007/2008 med titlen  »
Kampen 
mod klima­
forandringerne: 
Menneskelig 
solidaritet i en  
splittet verden «, som FN’s Udvik lingsprogram 
udgav,
 
—der henviser 
til Verden sbankens 
og 
Den 
Internationale 
Valutafon ds 
rapport med titlen  »
Global 
Monito­
ring 
Report 2008: MDGs an d 
the Environment 
- Agenda 
for Inclusive 
and 
Sustainable 
Developmen t
«, 
—der henviser 
til »OECD 
Environmental 
Outlook 
to 2030« fra marts 2008, 
—der henviser 
til sin 
beslutning 
om klimaændringer 
og 
små østater in den 
for rammern e 
af AVS-EU-
samarbejdet, 
som blev 
vedtaget 
den 1. 
april 1999 i Strasb ourg,
 
—der henviser
 til sin beslutning
 om naturkatastrofer
 i AVS-lan dene:
 EU-finansiering
 af beredskab
 (EUF-
midler) 
og 
af nødhjælp 
(ECHO-midler) 
vedtaget 
den 22. 
november 
2007 i Kiga
li (Rwanda),
 
—der henviser 
til betænkning 
fra Udvalg et 
om Sociale An liggender 
og 
Miljø (AVS-E U/100.383/09/fin.),
A. der 
henviser 
til, at udvik lingslandene 
har bidraget 
mindst 
til klimaæn
dringerne, 
men 
rammes alvorlig st 
af 
de sociale og  
miljømæssig e 
konsekvenser 
på grund 
af deres sociale, øk onom
iske 
og 
geografiske 
sårbar­
hed, 
deres store afhæn gighed 
af primærsek toren, 
herunder 
landbrug, 
fiskeri og 
andre 
naturressourcer, 
og 
deres 
begrænsede 
infrastruktur 
til håndtering 
af følgevirkningerne 
af klimaæn dringerne,
B. der 
henviser 
til, at en 
hurtigere 
vandstandsstigning 
vil forårsag e 
oversvømmelser, k ysterosion, 
saltvands­
indtrængning 
i ferskvandsressourcer 
og 
endog 
oversvømmelse af visse lavtlig gende 
stillehavsøer og  
vest­
indiske 
øer; der hen viser 
til, at antallet 
af mennesker 
i risiko 
som følge 
af oversvømmelse af k ystområder 
i 
Afrika 
alene 
kan 
stige 
fra 1 mio. i 1990 til over 70 mio. i 2080,
C. der henviser 
til, at temperaturstig ninger 
og 
varierende 
nedbørsmængd
er vil føre til alvorlig  
tørke 
og 
mind­
ske 
tilgængeligheden 
af vand 
i AVS-landene 
drastisk; 
der henviser 
til, at 75-250 mio. men nesker 
i Afrika 
vil 
blive 
udsat for større van dmangel 
og 
usikker
hed med en  
temperaturstign ing 
på blot 
1 °C, 
350-600 mio. 
med en 
temperaturstig ning 
på 2 °C 
og 
op til 1,8 mia., hvis temperaturen  
stiger med 3 ° C,
D.
 der henviser
 til, at stig ende
 havtemperaturer vil føre til udb redelse
 af ekstreme
 klimatiske
 fænomener
 
såsom tropisk e 
storme og  
cykloner, 
der vil gå 
hårdt ud over lavtlig gende 
ky
stområder, flodb ækkener 
med 
millionbyer 
og 
andre 
store befolkningscentre, 
økonomisk 
vigtig 
infrast
ruktur 
som havn e, 
offshorean læg, 
byer 
i kystområder 
og 
turistinfrastruktur,A D 9 0 0 2 . 9 . 4 1
Den Europæiske UnionsTidende 14.9.2009
E. der hen viser til, at klimaændringerne vil forstærk e ørkendannelse og jordbundsforringelse, bringe land­
brugsproduktionen 
og 
fødevaresik kerheden 
i endnu 
større fare og  
forværre prob lemet 
med sult og  
fejler­
næring 
i AVS-reg ionerne,
F. der 
henviser 
til, at stigende 
vandstand 
og 
temperatur vil in dvirke 
stærkt 
på kystøkosystemer 
og 
marine 
økosystemer, 
nedbringe 
fangsterne 
ved Stillehavsøern e 
og 
De Vestindisk
e Øer og 
langs 
den 
afrikanske 
kys
t 
og 
få negativ 
indvirkning 
på den 
lokale 
fødevareforsyn ing,
G. der 
henviser 
til, at klimaændringerne 
vil føre til en dnu 
hurtigere 
reduktion 
af biodiversiteten, 
være en 
alvorlig 
trussel om udryddelse af man ge 
plante- 
og 
dyrearter og  
forårsage 
uoprettelig  
skade 
på nogle 
øko­
systemer, 
der er særlig t 
følsomme over for k limafors
tyrrelser, f.ek s. 
ko
ralrev, man grover 
og 
regnskove; 
der 
henviser 
til, at følgerne 
for biodiversiteten 
i AVS-landene 
vil få stor indvirk ning 
på fødekæden 
og 
på sub­
sistensmulighederne 
for mennesker, 
der afhæn ger 
direkte 
af varer og  
tjenesteydelser hidrøren de 
fra disse 
økosystemer,
H. der 
henviser 
til, at klimaændringerne 
sammen 
med de nuværende 
svage 
offentlige 
sundhedssystemer 
og 
begrænset 
adgang 
til offentlig 
sundhedspleje 
samt dårlig  
vandforvaltni
ng 
og 
-rensning 
vil føre til øg et 
fore­
komst 
af vektor- 
og 
vandbårne 
sygdomme, 
f.eks. 
malaria, den gue 
og 
kolera, 
øget 
varmebelastning 
og 
flere 
luftvejssyg domme,
I. der 
henviser 
til, at miljøk onsekvenserne 
af klimaændringerne 
vil udløse omfatten de 
migrationsstrømme 
både 
internt 
og 
over grænser 
(IPPC 
skønner, 
at der vil være 150 mio. mig rant
er i 2050); der hen viser 
til, 
at de fleste miljømig ranter 
fra AVS-lan de 
vil flytte og  
slå sig 
ned 
i deres hjemlan de 
eller nabolande, 
hvilket 
vil 
føre til flere human itære 
kriser, 
hurtig 
urbanisering 
og 
dermed forb u
ndet 
stigende 
slum og 
manglende 
udvikling 
i AVS-lan dene; 
der henviser 
til, at byvækst 
vil føre til forladte lan dområder 
og 
stigende 
jordbundsforringelse,
J. der 
henviser 
til, at klimaændringerne 
ifølge 
Verdenssundhedsorganis
ationen 
og 
Det Europæiske 
Center 
for 
Forebyggelse 
af og 
Kontrol 
med Sygdomme 
vil føre til flere in sektbårne 
sygdomme, herun der 
malaria, chi­
kungunya 
og 
Lymes syg dom, 
hvilket 
kræver 
tilpasningsforanstaltninger,
K. der 
henviser 
til, at man ge 
af klimaændringernes 
virkninger 
på sundhede
n, 
som f.eks. 
WHO har rappor­
teret om, k an 
holdes i sk ak 
ved at forb erede 
og 
styrke 
sundhedssystemerne 
med passen de 
forebyggende 
foranstaltninger, 
med særlig  
opmærksomhed 
på spredn ing 
af tropiske 
sygd
omme, og  
ved oplysn ingskam­
pagner 
henvendt 
til særligt 
sårbare 
grupper 
såsom gravide 
kvinder, 
nyfød
te, børn 
og 
ældre,
L. der henviser 
til, at klimaændringerne 
truer den 
nationale, 
regionale 
og 
globale 
sikkerhed 
og 
fører til kon­
flikter 
om adgang 
til, kontrol 
med og 
brug 
af knappe 
naturressourcer 
eller spæn dinger 
som følge 
af for­
drevne 
befolkninger,
M. der 
henviser 
til, at klimaændringerne 
bringer 
40 % af de in ternationale 
investeringer 
i fattigdomsbekæm­
pelse 
i fare (Verden sbankens 
skøn) 
og 
dermed er en  
alvorlig 
hindring 
for fattigdomsbekæmpelse, 
økono­
misk 
og 
social udvik ling 
og 
opfyldelsen  
af millenniumudviklingsmålene 
i mange 
AVS-lande,
N. der 
henviser 
til, at den  
globale 
temperaturstig ning 
skal 
begrænses 
til under 
2 °C, 
og 
de globale 
drivhus­
gaskoncentrationer 
i atmosfæren  
skal 
stabiliseres 
på under 
450 ppm, hvis de værste uoprettelig e 
skade­
virkninger
 af klimaændringene
 skal
 undgås;
 der hen viser
 til, at de størst e  C O2-udledere - de 
industrialiserede 
lande 
og 
de nye 
økonomier 
- uomtvistelig t 
bør 
tage 
hovedansvaret 
for, at deres emissio­
ner 
nedbringes 
kraftigt,
O.
 der henviser
 til, at afb ødende
 foranstaltninger
 skal
 kombineres
 med tilpasn ingsforanstaltninger
 i AVS-
landene 
med henblik 
på at håndtere 
de betydelige 
virkninger 
af klimaændri
ngerne; 
der henviser 
til, at de 
industrialiserede 
lande 
har et historisk  
ansvar 
for klimaændringerne 
og 
er moralsk  
forpligtede 
til at hjælpe 
AVS-landene 
i deres bestræbelser 
på at tilpasse sig  
til deres følg er 
i overensstemmelse 
med princippet 
om, 
at foruren eren 
betaler,A D 4 3 / 1 2 2 C
Den Europæiske UnionsTidende C 221/35
P. der henviser til, at der for øjeb likket er et kæmpemæssigt hul, for så vidt an går finansieringen af tilpas­
ningen 
i udviklingslandene; 
der henviser 
til, at men s 
de årlige 
udgifter 
til tilpasningen 
er anslået 
til mellem 
10 og 
over 80 mia. amerik anske 
dollars, svarer de ressourcer, som de in dust
rialiserede lan de 
bidrager 
med 
gennem 
multilaterale fin ansieringsmekanismer, 
til 150-300 mio. amerikan ske 
dollars årlig t,
Q. der 
henviser 
til, at en 
hurtig 
indsats 
på området for tilpasn ing 
til klim
aændringer 
og 
reduktion 
af kata­
stroferisici 
klart 
er en 
omkostningseffektiv 
løsning; 
der henviser 
til, at 1 dollar b rugt 
på reduktion 
af kata­
stroferisici 
potentielt 
kan 
medføre 7 dollars b esparelser 
på katastrofe
hjælp, hvilk et 
også 
er et godt 
argument 
for at yde b istand 
tidligst 
muligt,
R. der 
henviser 
til, at procedurern e 
for anvendelse 
og 
fordeling 
af ressourcer un der 
forskellige 
klimaændrings­
finansieringsmekanismer, 
f.eks. 
mekanismen 
for bæredygtig 
udvikling 
(CDM), er temmelig  
komplicerede 
og 
præget 
af manglende 
inddragelse 
af modtag erlandene,
S. der 
henviser 
til, at CDM in dtil 
videre ikke 
har været særlig  
velegnet 
til at dække 
de fattigste 
landes 
behov 
for
 investeringer
 i ren teknologi,
 da kun 2 % af alle CDM-projek ter
 foregår
 i Afrika;
 der henviser
 til, at 
CDM-projek ternes 
kriterier 
om bæredygtighed 
og 
additionalitet 
ikke 
overholdes,
T. der henviser 
til, at omk ostningerne 
vil blive 
meget 
højere, hvis det træk ker 
ud med at træffe faste b eslut­
ninger 
om mekanismerne 
og 
den 
finansiering, 
der er nødvendig 
for at begræn
se årsagerne 
til og 
følgerne 
af 
klimaændringer,
Generelt
1. opfordrer 
Kommissionen 
og 
donorlandene 
til at omforme og  
omstrukturer
e udviklingssamarbejdet 
for at 
gøre 
det modstan dsdygtigt 
over for k limaændringer 
og 
støtte CO2-fattige løsninger;
2. opfordrer 
Kommissionen 
til at foren kle 
sine 
nuværende 
procedurer til behan dling 
af klimaændringer 
og 
udviklingsspørgsmål;
3. opfordrer 
Kommissionen 
og 
EU’s 
medlemsstater til at sk abe 
bedre 
forbin
delser mellem millen niumudvik­
lingsmålene 
og 
klimaændringerne 
ved at inddrage 
virkningerne 
af og 
tilpasningen 
til klimaændringerne 
i 
projekter 
og 
programmer 
med sigte 
på at nå 
millenniumudviklingsmålene 
og 
i alle bredere 
fattigdoms­
bekæmpelsesstrategier 
og 
udviklingspolitikker;
4. glæder 
sig 
over, at der er sk et 
visse fremsk ridt 
med at sidestille tilpasn ing 
med afbødende 
foranstaltninger 
under 
forhandlingerne 
om de fremtidig e 
rammer efter K yoto; 
understreger 
imidlertid, at forhan dlingerne 
om 
tilpasning 
og 
afbødende 
foranstaltninger 
skal 
sammenkædes 
mere, så vig tige 
beslutninger 
om disse 
problemer 
ikke 
træffes uafhæn gigt 
af hinanden;
5. opfordrer 
det internationale 
samfund 
og 
den 
private sek tor 
til, for at lette AVS-lan denes 
overgang 
til en 
kulstoffattig 
økonomi, 
at foretage 
de nødvendige 
investeringer 
i forskn
ing, 
udvikling 
og 
hurtig 
og 
omfat­
tende 
overførsel af tek nologier 
til afbødning 
(f.eks. 
kulstoffattige 
energiteknologier, 
teknologier 
til CO2-
opsamling 
og 
-lagring) 
og 
tilpasning 
i AVS-landene; 
opfordrer en dvidere 
det internationale 
samfund 
til at 
fjerne
 handelshindringer
 for teknologi
 til tilpasn ing
 til klimaændring
erne
 og til at frig øre
 intellektuelle
 
ejendomsrettigheder 
(f.eks. 
tvangslicens);
6. opfordrer 
Kommissionen 
og 
EU’s 
medlemsstater til at støtte de UNE SCO-a
ktiviteter, 
der bidrager 
til gen­
nemførelsen 
af Barbadoshandlingsprogrammet 
for bæredygtig 
udvikling 
i små østater, der er udvik lings­
lande, 
og 
den 
senere 
Mauritiusstrateg i;A D 9 0 0 2 . 9 . 4 1
Den Europæiske UnionsTidende 14.9.2009
Afbødende foranstaltninger
7. understreger, 
at en 
global 
konsensus 
om et amb itiøst 
og 
bindende 
mål for afb ødende 
foranstaltninger 
på 
grundlag 
af princippet 
om fælles, men  
forskellige 
ansvarsområder, 
der er fastsat i UNFCCC, sk al 
nås 
under 
FN-konferencen 
om klimaændringer 
i København 
i 2009, og  
opfordrer derfor alle in dustrialiserede 
lande 
og 
lande 
i hurtig 
udvikling 
til at nå 
til enighed 
om et bindende 
mål for drivhusg asemissioner; 
mener, 
at 
der for at fremme n ye 
økonomiers 
deltagelse 
i den 
nye 
aftale bør 
vælges 
en 
mere fleksibel 
og 
differentie­
ret 
tilgang 
for disse lan de 
(f.eks. 
mål, der k un 
gælder 
specifikke 
sektore
r) under 
hensyntagen 
til de enkelte 
landes 
tilpasnings- 
og 
afbødningskapacitet 
og 
de industrialiserede 
landes historisk e 
ansvar 
for den 
globale 
opvarmning;
8. bemærker, 
at procedurern e 
for anvendelse 
og 
fordeling 
af ressourcer under CDM må revideres og  
forenk­
les
 for at lette AVS-lan denes
 adgang
 til CDM og for at opn å
 en mere afb alance
ret fordelin g
 af CDM-
projekter 
med flere projek ter 
i især Afrik a 
syd for Sahara; un derstreger, 
at der bør 
indføres 
et system, som 
sikrer,
 at CDM-projek ter
 overholder addition alitetsprincippet
 og fører til b æredygtig
 udvikling
 af AVS-
landene; 
opfordrer don orlandene 
til at bidrage 
til at opbygge 
den 
kapacit
et i AVS-lan dene, 
der er nødven­
dig 
for at forb edre 
deres deltag else 
i CDM; opfordrer don orlandene 
til ikk
e udelukkende 
at fokusere 
på 
CDM som det optimale politisk e 
redskab, 
men 
også 
at udvikle 
nye 
afbødnings
mekanismer 
i AVS-landene;
9. opfordrer 
regeringerne 
i de industrialiserede 
lande 
og 
de nye 
økonomie
r til at fastsætte k lare 
og 
sammen­
hængende 
langsigtede 
politiske 
rammer, der tilsk ynder 
til økoinnovatio
n 
og 
-investeringer 
(f.eks. 
vedva­
rende 
energi, 
brændstoføkonomiske 
biler, 
hybridbiler 
og 
nye 
brændstoff
er); understreger, 
at den 
private 
sektor 
også 
er vigtig 
for at fremme øk oinnovation; 
mener 
også, 
at det på mellemlan g 
og 
lang 
sigt 
er nød­
vendigt 
at indføre 
metoder til æn dring 
af de generelle 
forbrugsmønstre 
i de industrialiserede 
lande 
med 
henblik 
på at nedbringe 
emissionerne;
10. understreger, 
at Kommissionen 
og 
donorlandenes 
regeringer 
bør 
styrke partn erskabet 
med AVS-lan denes 
regeringer 
for at udvik le 
ambitiøse 
politiske 
initiativer 
og 
planer 
med henblik 
på at begrænse 
skovrydnin­
gen 
og 
skovødelæggelsen 
og 
tilvejebringe 
teknologier 
og 
betydelige 
ressourcer til b æredygtig 
skovforvalt­
ning 
i AVS-lan dene;
Tilpasning
11. opfordrer 
AVS-landenes 
regeringer 
til at indarbejde 
tilpasningsmål 
og 
-foranstaltninger 
i deres nationale 
udviklingsplaner,
 fattigdomsbekæmpelsesstrategier
 og sektorpolitikker
 og -strateg ier
 samt i alle faser af 
deres beslutningsprocesser;
12. understreger, 
at bidrag 
til tilpasning 
bør 
være en 
juridisk 
bindende 
forpligtelse, 
der er afspejlet i b åde 
den 
internationale 
aftale, der b liver 
vedtaget 
i København  
i december 
2009, og 
de 27 EU-medlemsstaters 
natio­
nale 
lovgivning;
13. opfordrer 
de industrialiserede 
lande 
til at øge 
deres finansielle 
støtte til tilpasn ing 
i AVS-lan dene 
betyde­
ligt 
og 
til at skabe 
innovative 
finansieringsmekanismer 
med henblik 
herpå, f.ek s. 
internationale 
afgifter 
på 
handel, 
nationale 
emissionsafgifter, 
afgifter 
på flyrejser og  
bortaukt
ionering 
af tildelte en heder; 
opfordrer 
Kommissionen 
til at forhøje b udgettet 
til den 
globale 
klimaalliance 
(GCCA) b etydeligt, 
til at lægge 
langt 
større 
vægt 
på klimaændringer 
i det kommende 
EUF-budget 
og 
til omgående 
at gennemføre 
idéen 
om en 
finansieringsmekanisme 
for klimaændringen, 
der er et in novativt 
finans
ieringsinstrument 
til tidligst 
mulig 
støtte 
af klimarelaterede 
investeringer 
til de fattig ste 
og 
mest sårb are 
lande;
14.
 understreger,
 at tilpasn ingsfinansiering
 skal
 være et supplemen t
 til allerede ek sisterende
 statslig udvik­
lingsbistand 
og 
bistandsforpligtelser;
15. opfordrer 
de internationale 
finansielle 
institutioner 
til at udvide deres tilpasn ingspolitikker, 
- programmer 
og 
-finansieringsinstrumenter;A D 6 3 / 1 2 2 C
14.9.2009 DA Den Europæiske UnionsTidende C 221/37
16. opfordrer den  private sek tor til at lægge større væg t på sine forpligte lser til at dæk ke finansieringsbehovet 
i 
forbindelse 
med klimaændringerne; 
tilskynder 
Kommissionen 
og 
regerin
gerne 
i EU’s 
medlemsstater og  
AVS-landene 
til at investere 
i udvikling 
af offentlig-private 
partnersk
aber 
for at tiltræk ke 
yderligere 
midler 
fra den 
private sek tor 
til finansiering 
af tilpasningsprojekter, 
navnli
g 
i de mindst 
udviklede 
lande;
17. mener, 
at der er b ehov 
for bedre 
donorkoordinering, 
langt 
mere intensi
v Nord-Syd-dialog  
og 
bedre 
sam­
arbejde 
mellem don or- 
og 
udviklingslande 
om klimaændringspolitikker, 
tilpasningsmekanismer 
og 
tilpas­
ningsfinansering 
i overensstemmelse 
med Parisprin cipperne 
og 
Accrahandlin gsplanen 
2008;
18. understreger 
nødvendigheden 
af at fremme reg ionalt 
samarbejde, 
udveksling 
af god 
praksis 
og 
oprettelse 
af diskussionsfora 
mellem AVS-lan de, 
som har de samme k limaændringsprob
lemer;
19. tilskynder 
AVS-landenes 
regeringer 
til at inddrage 
civilsamfun det 
og 
lokale 
samfund 
mere i udarb ejdelse 
og 
gennemførelse 
af strategier 
for tilpasn ing 
til klimaændringer, 
ikke 
mindst 
på grund 
af deres solide prak ­
tiske 
erfaring 
og 
deres direk te 
kontakt 
med de men nesker 
og 
steder, som er mest sårb are 
over for de sk a­
delige 
virkninger 
af klimaforstyrrelser;
20. opfordrer 
donorlande 
og 
internationale 
organisationer 
til at inve
stere i forb edring 
af infrastrukturen 
til kli­
maovervåg ning 
og 
klimarelateret 
dataforvaltn ing 
og 
institutioners, 
lokalsamfunds 
og 
enkeltpersoners 
til­
pasningsevne 
i AVS-lan dene;
21. tilskynder 
F&U-institutioner 
i EU’s 
medlemsstater til at fremme og  
lette udvek sling 
af bedste 
praksis 
og 
information, 
at dele ek spertise 
og 
viden 
og 
at oprette n etværk 
og 
partners
kaber 
med tilsvaren de 
institu­
tioner 
i AVS-lan dene 
i sektorer, 
hvor klimaændringer 
er et alvorlig t 
problem (f.ek s. 
landbrug 
og 
forvalt­
ning 
af vandressourcer);
22.
 opfordrer udvik lingspartnere
 til at støtte AVS-lan denes
 regeringe
r og civile org anisationer
 i at udvik le
 
offentlig 
uddannelse 
og 
oplysningskampagner 
om følgevirkningerne 
af kl
imaændringer;
23. bifalder 
Kommissionens 
hensigt 
om at foreslå en  
EU-strategi 
for katas
trofeforeb yggelse; 
opfordrer K om­
missionen 
og 
EU’s 
medlemsstater til at øg e 
investeringerne 
i katastrofef
orebyggelse 
som et middel til at 
lette tilpasn ingen 
til klimaændringerne 
og 
gøre 
langsigtet 
finansierin
g 
af katastrofeforebyggelse 
til en 
del 
af udviklingsbistanden; 
mener, 
at den 
private sek tors 
udvikling 
af klima
relaterede forsik ringsmarkeder 
i 
AVS-landene 
bør 
fremmes for at forb edre 
modstandsdygtigheden 
over for k l
imachok;
24. opfordrer 
Kommissionen 
og 
regeringerne 
i EU’s 
medlemsstater til at tilvejeb ringe 
flere ressourcer til for­
bedring
 af sundhedssystemerne
 i AVS-lan dene
 for at hjælpe dem med at hån dt
ere klimaændringernes
 
negative 
indvirkning 
på sundheden;
25. mener, 
at hensigtsmæssig 
planlægning 
og 
styring 
af miljømig ration 
vil være afg ørende 
for menneskers 
sik­
kerhed; 
opfordrer derfor det in ternationale 
samfund 
til at kortlægge 
og 
løse de juridisk e 
problemer 
for­
bundet
 med beskyttelse
 af miljøflyg tninge;
 foreslår, at der overvejes reg ionale
 eller internationale
 
asylbestemmelser 
og 
-aftaler i b etragtning 
af den 
ekstremt 
sårbare 
situation, 
som østater, der risik erer 
at 
blive 
oversvømmet, b efinder 
sig 
i; påpeger 
også, 
at der bør 
udarbejdes 
og 
gennemføres 
instrumenter 
til 
beskyttelse 
af miljøflyg tninges 
identitet, 
kultur 
og 
traditioner;
26. pålægger 
sine 
formænd 
at sende 
denne 
beslutning 
til AVS-EF-Ministerr
ådet, Europa-Kommissionen, 
Den 
Afrikanske 
Union, 
UNFCCC og  
Verdensbanken.