EUROPAAFTALE om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Estland på den anden side

KONGERIGET BELGIEN,

KONGERIGET DANMARK,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

DEN HELLENSKE REPUBLIK,

KONGERIGET SPANIEN,

DEN FRANSKE REPUBLIK,

IRLAND,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,

KONGERIGET NEDERLANDENE,

REPUBLIKKEN ØSTRIG,

DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN FINLAND,

KONGERIGET SVERIGE,

DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,

som er kontraherende parter i traktaten om DEN EUROPÆISKE UNION, traktaten om oprettelse af DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, traktaten om oprettelse af DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB og traktaten om oprettelse af DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB,

i det følgende benævnt »medlemsstater«, og

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB og DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB

i det følgende benævnt »Fællesskabet«,

der handler inden for rammerne af Den Europæiske Union,

på den ene side,

og REPUBLIKKEN ESTLAND,

i det følgende benævnt »Estland«,

på den anden side,

SOM MINDER OM de historiske bånd mellem parterne og de fælles værdier, som de deler,

SOM ERKENDER, at Fællesskabet og Estland ønsker at styrke disse bånd og etablere nære og varige forbindelser på grundlag af gensidighed, som kan gøre det muligt for Estland at deltage i den europæiske integrationsproces og således styrke og udvide de forbindelser, der er etableret tidligere, særlig ved aftalen om handel og handelsmæssigt og økonomisk samarbejde og aftalen om frihandel og handelsanliggender,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne er indstillet på at udbrede de politiske og økonomiske friheder, som udgør grundlaget for denne aftale, og at fremme udviklingen af Estlands nye økonomiske og politiske system, der i overensstemmelse med bl.a. de tilsagn, der er afgivet inden for rammerne af Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa (CSCE) og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), respekterer retsstaten og menneskerettighederne, herunder mindretallenes rettigheder, et flerpartisystem med frie og demokratiske valg og en liberalisering med sigte på indførelse af markedsøkonomi,

SOM DELER den opfattelse, at Estland har foretaget betydelige og vellykkede reformbestræbelser på det politiske og økonomiske område, og at disse bestræbelser vil blive fortsat,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne er indstillet på at indfri forpligtelserne inden for rammerne af CSCE, særlig dem, der er omhandlet i Helsingfors-slutakten, slutdokumenterne fra møderne i Madrid, Wien og København, Paris-charteret for et nyt Europa, konklusionerne fra CSCE-konferencen i Bonn, CSCE-dokumentet af 1992 fra Helsingfors, den europæiske menneskerettighedskonvention, det europæiske energicharter samt ministererklæringen fra Luzern-konferencen den 30. april 1993,

SOM ER REDE TIL at fremme øgede kontakter mellem deres borgere og den frie udveksling af oplysninger og tanker som vedtaget af parterne som led i CSCE og OSCE,

SOM ER KLAR OVER betydningen af denne aftale for etablering og udbygning af grundlaget for et stabilt Europa baseret på samarbejde med Den Europæiske Union som en af hjørnestenene,

SOM ERKENDER, at der er behov for med Fællesskabets hjælp at fortsætte Estlands politiske og økonomiske reformer,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Fællesskabet ønsker at bidrage til gennemførelsen af reformerne og at hjælpe Estland med at imødegå de økonomiske og sociale følger af strukturtilpasningen,

SOM ERKENDER, at det er en forudsætning for fuldstændig gennemførelse af aftalen, at Estland gennemfører et sammenhængende program for økonomiske og politiske reformer,

SOM ERKENDER behovet for fortsat regionalt samarbejde mellem de baltiske stater under hensyn til, at den nærmere integration mellem Den Europæiske Union og de baltiske stater bør forløbe side om side med integration mellem de baltiske stater selv,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne er indstillet på at liberalisere handelen i overensstemmelse med principperne for den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) og Verdenshandelsorganisationen (WTO),

SOM FORVENTER, at denne aftale vil bidrage til at skabe et nyt klima for de økonomiske forbindelser mellem dem og frem for alt for en udvikling af handel og investeringer, som er af grundlæggende betydning for økonomisk omstrukturering og teknologisk fornyelse,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at der ved den fælles erklæring fra maj 1992 blev etableret en politisk dialog om spørgsmål af fælles interesse,

SOM ØNSKER at udvide og intensivere den regelmæssige politiske dialog inden for de multilaterale rammer, der blev etableret på Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993 og yderligere styrket ved afgørelse truffet af Rådet for Den Europæiske Union den 7. marts 1994 samt konklusionerne på Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994,

SOM MINDER OM, at Estland har været associeret partner i Den Vesteuropæiske Union (WEU) siden maj 1994, og at landet deltager i NATO's Partnerskab for Fred,

SOM DELS ANERKENDER det bidrag, som pagten om stabilitet i Europa kan yde til at fremme stabiliteten og gode naboforhold i det baltiske område, dels bekræfter deres faste vilje til at arbejde sammen om at føre dette initiativ ud i livet,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Fællesskabet er rede til at iværksætte samarbejdsarrangementer og yde økonomisk, faglig og finansiel bistand på et globalt og flerårigt grundlag,

SOM ERINDRER SIG de økonomiske og sociale forskelle mellem Fællesskabet og Estland og således erkender, at denne associerings mål skal virkeliggøres på grundlag af passende bestemmelser i denne aftale,

SOM ØNSKER at etablere et kulturelt samarbejde og udvikle informationsudveksling,

SOM ER REDE TIL at skabe rammer for et samarbejde om bekæmpelse af ulovlige aktiviteter,

SOM ERKENDER, at Estlands endelige mål er at blive medlem af Den Europæiske Union, og at en associering på grundlag af denne aftale ifølge parterne vil hjælpe Estland til at nå dette mål,

SOM TAGER HENSYN TIL den strategi for forberedelse at tiltrædelsen, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i december 1994 i Essen, og som gennemføres politisk ved etablering af strukturerede relationer mellem de associerede stater og Den Europæiske Unions institutioner, som fremmer den gensidige tillid og skaber rammerne for behandlingen af emner af fælles interesse,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER:

Artikel 1

1. Der oprettes en associering mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og Estland på den anden side.

2. Det er formålet med denne associering:

- at skabe passende rammer for den politiske dialog mellem parterne, som gør det muligt at udvikle nære politiske forbindelser

- at videreudvikle et frihandelsområde mellem Fællesskabet og Estland omfattende i det væsentlige al samhandel mellem de to parter

- at fremme udvidelsen af samhandelen og de harmoniske økonomiske forbindelser mellem parterne og således fremme den dynamiske økonomiske udvikling og velstanden i Fællesskabet og Estland

- at skabe grundlaget såvel for økonomisk, finansielt, kulturelt og socialt samarbejde og samarbejde om bekæmpelse af ulovlige aktiviteter som for Fællesskabets bistand til Estland

- at støtte Estlands bestræbelser for at udvikle sin økonomi

- at skabe passende rammer for Estlands gradvise integration i Den Europæiske Union. Estland bestræber sig i den forbindelse på at opfylde de nødvendige betingelser herfor

- at oprette institutioner, som er egnede til at gøre associeringen effektiv.

AFSNIT I ALMINDELIGE PRINCIPPER

Artikel 2

1. Respekten for de demokratiske principper og overholdelsen af menneskerettighederne som fastlagt i slutakten fra Helsingfors og i Paris-charteret for et nyt Europa og de markedsøkonomiske principper ligger til grund for parternes indenrigs- og udenrigspolitik og udgør væsentlige elementer i denne aftale.

2. Parterne skønner, at det er væsentligt for den fremtidige velfærd og stabilitet i regionen, at de baltiske stater opretholder og udvikler et indbyrdes samarbejde, og gør sig alle bestræbelser for at udvide denne proces.

Artikel 3

Det i artikel 109 nævnte associeringsråd, som erindrer sig, at de markedsøkonomiske principper er af væsentlig betydning for denne associering, foretager jævnligt en undersøgelse af aftalens anvendelse og Estlands gennemførelse af økonomiske reformer på grundlag af de principper, der er nævnt i præamblen.

AFSNIT II POLITISK DIALOG

Artikel 4

Den politiske dialog mellem Den Europæiske Union og Estland udvides og intensiveres. Den skal ledsage og konsolidere den indbyrdes tilnærmelse mellem Den Europæiske Union og Estland, støtte de politiske og økonomiske forandringer, der finder sted eller allerede har fundet sted i dette land, og bidrage til etablering af snævre solidaritetsforbindelser og nye former for samarbejde mellem parterne. Den politiske dialog skal især fremme:

- Estlands gradvise tilnærmelse til Den Europæiske Union

- en øget konvergens i holdningerne til internationale spørgsmål, særlig anliggender, som vil kunne få væsentlige følger for den ene eller den anden part

- et bedre samarbejde på områder, der er omfattet af Den Europæiske Unions fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

- sikkerheden og stabiliteten i Europa.

Artikel 5

Den politiske dialog finder sted inden for de multilaterale rammer og i overensstemmelse med de former og fremgangsmåder, der er etableret med de associerede lande i Centraleuropa.

Artikel 6

1. På ministerplan finder den bilaterale politiske dialog sted i Associeringsrådet, som har det generelle ansvar for ethvert spørgsmål, parterne måtte forelægge det.

2. Efter aftale mellem parterne iværksættes der andre fremgangsmåder for politisk dialog, især:

- møder på højeste officielle plan (politiske direktører) mellem estiske embedsmænd på den ene side og formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen på den anden side

- fuldstændig udnyttelse af alle diplomatiske kanaler mellem parterne, herunder passende kontakter i tredjelande og inden for FN, OSCE og andre internationale fora

- Estland inddrages i den gruppe lande, der regelmæssigt modtager underretning om de spørgsmål, der behandles som led i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og der udveksles oplysninger med henblik på at nå de mål, der er fastlagt i artikel 4

- alle andre fremgangsmåder, som kan bidrage til at konsolidere, udvide og udvikle denne dialog.

Artikel 7

Den politiske dialog på parlamentarikerplan finder sted i Det Parlamentariske Udvalg for associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Republikken Estland (i det følgende benævnt »Det Parlamentariske Udvalg«).

AFSNIT III FRIE VAREBEVÆGELSER

Artikel 8

1. Fællesskabet og Estland opretter et frihandelsområde ved ikrafttrædelsen af aftalen om frihandel og handelsanliggender den 1. januar 1995 i overensstemmelse med denne aftales bestemmelser og med bestemmelserne i GATT og WTO.

2. Den kombinerede varenomenklatur anvendes til tarifering af varer i samhandelen mellem parterne.

3. For hver vare omfattet af denne aftale er basistolden den told, der faktisk anvendtes generelt den 1. januar 1994.

De successive nedsættelser, der er fastsat i denne aftale, foretages på basistolden.

4. Foretages der efter den 1. januar 1995 toldnedsættelser på et generelt grundlag, særlig nedsættelser, som følger af den toldaftale, der er indgået med afslutningen af GATT-forhandlingerne under Uruguay-runden, træder denne nedsatte told i stedet for den i stk. 3 omhandlede basistold på det tidspunkt, hvor disse nedsættelser foretages.

5. Fællesskabet og Estland meddeler hinanden deres respektive basistoldsatser.

KAPITEL I INDUSTRIVARER

Artikel 9

1. Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse på de varer med oprindelse i Fællesskabet og i Estland, der er opført i kapitel 25 til 97 i den kombinerede nomenklatur, med undtagelse af de i bilag I opførte varer.

2. Handelen mellem parterne med varer, der er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, reguleres i overensstemmelse med denne traktats bestemmelser.

Artikel 10

Gældende told og kvantitative restriktioner for importen i Fællesskabet og foranstaltninger med tilsvarende virkning afskaffes den 1. januar 1995, for så vidt angår varer med oprindelse i Estland.

Artikel 11

Gældende told og kvantitative restriktioner for importen i Estland og foranstaltninger med tilsvarende virkning afskaffes den 1. januar 1995, for så vidt angår varer med oprindelse i Fællesskabet.

Artikel 12

Bestemmelserne om afskaffelsen af importtold finder også anvendelse på finanstold.

Artikel 13

Den 1. januar 1995 afskaffer Fællesskabet og Estland i deres indbyrdes samhandel alle afgifter med en virkning svarende til importtold.

Artikel 14

1. Den 1. januar 1995 afskaffer Fællesskabet og Estland i deres indbyrdes samhandel al eksporttold og alle afgifter med tilsvarende virkning.

2. Den 1. januar 1995 afskaffer Fællesskabet og Estland i deres indbyrdes samhandel kvantitative restriktioner for eksporten og alle foranstaltninger med tilsvarende virkning.

Artikel 15

Protokol 1 fastsætter særlige ordninger for handelen med tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Estland.

Artikel 16

Bestemmelserne i dette kapitel er ikke til hinder for, at der opretholdes et landbrugselement i gældende told for de i bilag II opførte varer.

KAPITEL II LANDBRUG

Artikel 17

1. Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse på landbrugsprodukter med oprindelse i Fællesskabet og i Estland.

2. Ved »landbrugsprodukter« forstås de varer, der er opført i kapitel 1 til 24 i den kombinerede nomenklatur, og de varer, der er opført i bilag I, men ikke fiskerivarer som defineret i forordning (EØF) nr. 3759/92.

Artikel 18

Protokol 2 fastsætter handelsordningerne for de forarbejdede landbrugsprodukter, der er opført i denne protokol.

Artikel 19

1. Fra den 1. januar 1995 anvendes der ingen kvantitative restriktioner for importen i Fællesskabet af landbrugsprodukter med oprindelse i Estland og heller ikke for importen i Estland af landbrugsprodukter med oprindelse i Fællesskabet.

2. Indrømmelserne i henhold til denne aftale er omhandlet i bilag III, IV og V.

3. De i stk. 2 omhandlede lempelser kan revideres efter fælles overenskomst mellem parterne i perioden indtil den 31. december 1997 og på grundlag af principperne og procedurerne i stk. 4.

4. Fællesskabet og Estland undersøger under hensyntagen til omfanget af deres indbyrdes samhandel med landbrugsprodukter, disses særlige følsomhed, reglerne for Fællesskabets fælles landbrugspolitik, reglerne for Estlands landbrugspolitik og landbrugets rolle i Estlands økonomi, i Associeringsrådet mulighederne for at indrømme hinanden yderligere lempelser for hvert enkelt produkt på et ordnet og gensidigt grundlag.

Artikel 20

Uanset andre bestemmelser i denne aftale, særlig artikel 29, indleder parterne, hvis importen af varer med oprindelse i den ene part, som er genstand for de i henhold til artikel 19 indrømmede lempelser, der i betragtning af landbrugsmarkedernes særlige følsomhed giver anledning til alvorlige forstyrrelser af den anden parts markeder, omgående konsultationer med henblik på at finde en passende løsning. Den berørte part kan, indtil en sådan løsning foreligger, træffe sådanne foranstaltninger, som den skønner nødvendige.

KAPITEL III FISKERI

Artikel 21

Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse på fiskerivarer med oprindelse i Fællesskabet og i Estland, der er omfattet af forordning (EØF) nr. 3759/92.

Artikel 22

1. Indrømmelserne i henhold til denne aftale er omhandlet i bilag VI.

2. Bestemmelserne i artikel 19, stk. 4, artikel 20 og artikel 24, stk. 2 og 3, finder tilsvarende anvendelse på fiskerivarer.

KAPITEL IV FÆLLES BESTEMMELSER

Artikel 23

Bestemmelserne i dette afsnit finder anvendelse på handelen mellem parterne med alle varer, medmindre andet er fastsat heri eller i protokol 1 og 2.

Artikel 24

1. I samhandelen mellem Fællesskabet og Estland må der fra den 1. januar 1995 ikke indføres:

- ny import- eller eksporttold eller afgifter med tilsvarende virkning, ej heller må allerede gældende told eller afgifter forhøjes

- nye kvantitative import- eller eksportrestriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning, og bestående må ikke gøres mere restriktive.

2. Uden at dette berører de indrømmede lempelser i henhold til artikel 19, må bestemmelserne i denne artikels stk. 1 på ingen måde medføre nogen begrænsning af Estlands og Fællesskabets respektive landbrugspolitik eller foranstaltninger, der træffes i henhold til denne politik.

3. Under hensyntagen til den estiske tarifstruktur pr. 1. januar 1995, hvor der ikke findes nogen told på landbrugsprodukter, kan Estland i tilfælde af, at der indføres en ny toldordning for import af landbrugsprodukter, som en afvigelse fra stk. 1 og i medfør af den estiske landbrugspolitik for indenlandsk produktion indføre told for et begrænset antal landbrugsprodukter med oprindelse i Fællesskabet. En sådan told må kun indføres indtil den 31. december 1996 og efter konsultation i Associeringsrådet. I så fald sikrer Estland varer med oprindelse i Fællesskabet en væsentlig præferencemargen. Om nødvendigt kan denne periode forlænges med et år ved afgørelse truffet af Associeringsrådet.

Artikel 25

1. De to parter afholder sig fra enhver foranstaltning eller intern praksis af fiskal art, der direkte eller indirekte bevirker en forskelsbehandling mellem varer fra en af parterne og lignende varer, der har oprindelse på den anden parts område.

2. Varer, der udføres til en af de to parters område, må ikke få fordele i form af intern afgiftsgodtgørelse, der er højere end den afgift, de direkte eller indirekte er pålagt.

Artikel 26

1. Denne aftale er ikke til hinder for opretholdelsen eller oprettelsen af toldunioner, frihandelsområder eller grænsetrafikordninger, for så vidt disse ikke medfører ændring af den samhandelsordning, der er fastlagt ved aftalen.

2. Der finder konsultationer sted mellem parterne i Associeringsrådet om aftaler om oprettelse af sådanne toldunioner eller frihandelsområder og på anmodning om andre vigtige spørgsmål vedrørende deres respektive handelspolitik over for tredjelande. I tilfælde af, at et tredjeland tiltræder Fællesskabet, skal der i særdeleshed afholdes sådanne konsultationer for at sikre, at der tages hensyn til Fællesskabets og Estlands gensidige interesser som fastlagt i denne aftale.

Artikel 27

Estland kan træffe ekstraordinære foranstaltninger af begrænset varighed, som afviger fra bestemmelserne i artikel 11 og artikel 24, stk. 1, første led, i form af forhøjet told.

Disse foranstaltninger må kun vedrøre industrier i deres vorden eller visse sektorer, som undergår omstrukturering eller er udsat for alvorlige vanskeligheder, særlig når disse vanskeligheder forvolder alvorlige sociale problemer.

Den importtold, der anvendes i Estland på varer med oprindelse i Fællesskabet som følge af disse foranstaltninger, må højst udgøre 25 % ad valorem og skal omfatte et præferenceelement for varer med oprindelse i Fællesskabet.

Den samlede værdi af importen af varer, som omfattes af disse foranstaltninger, må højst udgøre 15 % af den samlede import fra Fællesskabet af industrivarer som defineret i kapitel I i det seneste år, for hvilket der foreligger statistikker.

Disse foranstaltninger må højst anvendes i to år, medmindre Associeringsrådet tillader en længere varighed. De skal ophøre med at gælde senest den 31. december 1997.

Der må ikke indføres sådanne foranstaltninger for en vare, hvis der er forløbet mere end tre år siden afskaffelsen af al told og alle kvantitative restriktioner eller afgifter eller foranstaltninger med tilsvarende virkning for den pågældende vare.

Estland underretter Associeringsrådet om alle ekstraordinære foranstaltninger, det agter at træffe, og der afholdes på anmodning af Fællesskabet konsultationer i Associeringsrådet om sådanne foranstaltninger og de sektorer, for hvilke de gælder, før de bringes i anvendelse. Estland forelægger, når det træffer sådanne foranstaltninger, Associeringsrådet en tidsplan for afskaffelsen af told, der indføres i henhold til denne artikel. Associeringsrådet kan træffe afgørelse om en anden tidsplan.

Artikel 28

Fastslår en af parterne, at der finder dumping sted i samhandelen med den anden part efter artikel VI i GATT, kan den pågældende part træffe passende foranstaltninger over for denne praksis i overensstemmelse med aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT sammen med dertil knyttet intern lovgivning, på de betingelser og ifølge de procedurer, der er fastsat i artikel 32.

Artikel 29

Når en vare indføres i så store mængder og på sådanne vilkår, at der forvoldes eller opstår trussel om:

- væsentlig skade for indenlandske producenter af samme eller direkte konkurrerende varer på en af parternes område, eller

- alvorlige forstyrrelser inden for en sektor i økonomien eller vanskeligheder, der kan give anledning til en alvorlig forværring af den økonomiske situation i en region

kan Fællesskabet eller Estland, alt efter hvilken af parterne der er berørt, træffe passende foranstaltninger på de betingelser og ifølge de procedurer, der er fastsat i artikel 32.

Artikel 30

Fører overholdelse af bestemmelserne i artikel 14 og 24 til

i) genudførsel til et tredjeland, over for hvilket den eksporterende part for den pågældende vare opretholder kvantitative eksportrestriktioner, udførselstold eller foranstaltninger med tilsvarende virkning, eller

ii) en alvorlig knaphed eller trussel herom på en vare af væsentlig betydning for den eksporterende part

og giver ovennævnte situation eller kan den give anledning til større vanskeligheder for den eksporterende part, kan denne træffe passende foranstaltninger på de betingelser og ifølge de procedurer, der er fastsat i artikel 32. Foranstaltningerne skal være ikke-diskriminerende og afskaffes, når betingelserne for deres opretholdelse ikke længere er til stede.

Artikel 31

Den Europæiske Unions medlemsstater og Estland tilpasser gradvis eventuelle statslige handelsmonopoler, således at enhver forskelsbehandling af statsborgere i medlemsstaterne og Estland med hensyn til forsynings- og afsætningsvilkår er udelukket ved udgangen af 1999. Associeringsrådet underrettes om foranstaltninger, der vedtages til virkeliggørelse af dette mål.

Artikel 32

1. Undergiver Fællesskabet eller Estland indførslen af varer, som vil kunne medføre de vanskeligheder, der henvises til i artikel 29, en administrativ procedure med henblik på hurtigt at skaffe oplysninger om udviklingen i samhandelsmønstret, underrettes den anden part herom.

2. I de tilfælde, der omhandles i artikel 28, 29 og 30, giver Fællesskabet henholdsvis Estland, før det træffer de foranstaltninger, der er fastsat heri, eller hurtigst muligt i de tilfælde, der omfattes af stk. 3, litra d), Associeringsrådet alle relevante oplysninger med henblik på at nå en løsning, der er acceptabel for begge parter.

Foranstaltninger, der medfører færrest forstyrrelser i aftalens funktion, bør foretrækkes.

Beskyttelsesforanstaltningerne skal straks meddeles Associeringsrådet og er dér genstand for periodiske drøftelser, navnlig med henblik på at fastsætte en tidsplan for deres afskaffelse, så snart omstændighederne tillader det.

3. For anvendelsen af stk. 2 gælder følgende bestemmelser:

a) Med hensyn til artikel 29 forelægges vanskeligheder, som opstår i den situation, der er omhandlet i denne artikel, til undersøgelse i Associeringsrådet, der kan træffe enhver formålstjenlig afgørelse for at bringe dem til ophør.

Har Associeringsrådet eller den eksporterende part ikke inden 30 dage efter sagens forelæggelse truffet nogen afgørelse, der bringer vanskelighederne til ophør, og er der ikke fundet nogen anden tilfredsstillende løsning, kan den importerende part træffe passende foranstaltninger til at afhjælpe problemet. Sådanne foranstaltninger må ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe de vanskeligheder, der er opstået.

b) Med hensyn til artikel 28 underrettes Associeringsrådet om dumpingsagen, så snart den importerende parts myndigheder har indledt en undersøgelse. Bringes den pågældende dumpingpraksis ikke til ophør, eller er der ikke inden 30 dage efter sagens forelæggelse for Associeringsrådet fundet nogen anden tilfredsstillende løsning, kan den importerende part træffe passende foranstaltninger.

c) Med hensyn til artikel 30 forelægges vanskeligheder, som opstår i den situation, der er omhandlet i denne artikel, til undersøgelse i Associeringsrådet.

Associeringsrådet kan træffe enhver formålstjenlig afgørelse for at bringe vanskelighederne til ophør. Har det ikke inden 30 dage efter sagens forelæggelse truffet en sådan afgørelse, kan den eksporterende part anvende passende foranstaltninger på eksporten af den pågældende vare.

d) Når ekstraordinære omstændigheder, der nødvendiggør et øjeblikkeligt indgreb, udelukker forudgående underretning henholdsvis undersøgelse, kan Fællesskabet henholdsvis Estland i de situationer, der er omhandlet i artikel 28, 29 og 30, straks indføre sådanne forebyggende og midlertidige foranstaltninger, som er strengt nødvendige for at afhjælpe situationen.

Artikel 33

Protokol 3 fastsætter oprindelsesreglerne med henblik på anvendelsen af de toldpræferencer, der er fastsat i denne aftale, tillige med metoderne for det administrative samarbejde.

Artikel 34

Aftalen er ikke til hinder for sådanne forbud eller restriktioner vedrørende indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, den offentlige sikkerhed, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter, beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, eller beskyttelse af intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret, ej heller bestemmelser vedrørende guld og sølv. Disse forbud eller restriktioner må dog hverken udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem parterne.

Artikel 35

Protokol nr. 4 fastsætter de særlige bestemmelser, der skal gælde for samhandelen mellem Estland på den ene side og Spanien og Portugal på den anden side, og den er gyldig indtil den 31. december 1995.

AFSNIT IV ARBEJDSKRAFTENS BEVÆGELIGHED, ETABLERING, TJENESTEYDELSER

KAPITEL I ARBEJDSKRAFTENS BEVÆGELIGHED

Artikel 36

1. På de betingelser og efter de retningslinjer, der gælder i hver af medlemsstaterne:

- behandles arbejdstagere af estisk nationalitet, som er lovligt beskæftiget på en medlemsstats område, på lige fod med medlemsstatens egne statsborgere uden nogen i nationaliteten begrundet forskelsbehandling, for så vidt angår arbejdsvilkår, aflønning eller afskedigelse

- har den lovligt bosiddende ægtefælle og børn af en på en medlemsstats område lovligt beskæftiget arbejdstager, med undtagelse af sæsonarbejdere og arbejdstagere, som er omfattet af bilaterale aftaler efter artikel 40, medmindre andet er fastsat i disse aftaler, adgang til denne medlemsstats arbejdsmarked i det tidsrum, hvor denne arbejdstager har arbejdstilladelse.

2. Estland indrømmer arbejdstagere, som er statsborgere i en medlemsstat og lovligt beskæftiget på Estlands område, samt deres ægtefæller og børn, som lovligt er bosiddende på nævnte område, den i stk. 1 omhandlede behandling på de betingelser og efter de retningslinjer, der gælder i Estland.

Artikel 37

1. Med henblik på koordinering af de sociale sikringssystemer for arbejdstagere af estisk nationalitet, som er lovligt beskæftiget på en medlemsstats område, og for disses familiemedlemmer, som er lovligt bosiddende der, samt på de betingelser og efter de retningslinjer, der gælder i hver medlemsstat,

- sammenlægges alle tidsrum, i hvilke sådanne arbejdstagere har været forsikret eller beskæftiget eller har haft ophold i de forskellige medlemsstater, for så vidt angår pension og andre ydelser, der udbetales på grund af alderdom, invaliditet og dødsfald, samt lægehjælp for sådanne arbejdstagere og deres familiemedlemmer

- skal alle pensioner og andre ydelser, der udbetales på grund af alderdom, dødsfald, arbejdsulykke eller erhvervssygdom eller invaliditet som følge heraf, undtagen ikke-bidragsbetingede ydelser, frit kunne overføres til den sats, der anvendes efter lovgivningen i debitormedlemsstaten eller -medlemsstaterne

- modtager de pågældende arbejdstagere familieydelser for medlemmerne af deres familie som defineret ovenfor.

2. Estland indrømmer arbejdstagere, som er statsborgere i en medlemsstat, og som er lovligt beskæftiget på dets område, samt medlemmer af deres familie, som er lovligt bosiddende dér, en behandling svarende til den, der er omhandlet i stk. 1, andet og tredje led.

Artikel 38

1. Associeringsrådet vedtager ved afgørelse passende bestemmelser til virkeliggørelsen af de i artikel 37 fastsatte mål.

2. Associeringsrådet vedtager ved afgørelse detaljerede regler for det administrative samarbejde, som kan give den nødvendige garanti med hensyn til forvaltning af og kontrol med anvendelsen af de i stk. 1 omhandlede bestemmelser.

Artikel 39

De bestemmelser, som Associeringsrådet vedtager i overensstemmelse med artikel 38, berører ikke de rettigheder og forpligtelser, der følger af bilaterale aftaler mellem Estland og medlemsstaterne, når sådanne aftaler fastsætter gunstigere behandling af statsborgere fra Estland eller medlemsstaterne.

Artikel 40

1. Under hensyntagen til arbejdsmarkedssituationen i den pågældende medlemsstat og til medlemsstatens lovgivning og gældende regler vedrørende arbejdstagernes mobilitet:

- bør de bestående muligheder for adgang til beskæftigelse for estiske arbejdstagere, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til bilaterale aftaler, opretholdes og om muligt forbedres

- overvejer de øvrige medlemsstater velvilligt muligheden for at indgå lignende aftaler.

2. Associeringsrådet undersøger andre forbedringer omfattende mulighed for adgang til erhvervsuddannelse i overensstemmelse med gældende regler og procedurer i medlemsstaterne og under hensyntagen til arbejdsmarkedssituationen i medlemsstaterne og i Fællesskabet.

Artikel 41

Fra udgangen af 1999 eller tidligere, hvis de socioøkonomiske vilkår i Estland er blevet tilpasset vilkårene i medlemsstaterne, og hvis beskæftigelsessituationen i Fællesskabet gør det muligt, undersøger Associeringsrådet yderligere muligheder for at forbedre arbejdstagernes bevægelighed. Associeringsrådet vedtager henstillinger med henblik herpå.

Artikel 42

Fællesskabet yder med henblik på at lette omstruktureringen af arbejdskraftressourcerne som følge af den økonomiske omstrukturering i Estland faglig bistand til oprettelse af et passende socialt sikringssystem i Estland som omhandlet i artikel 92.

KAPITEL II ETABLERING

Artikel 43

1. Fællesskabet og dets medlemsstater indrømmer, bortset fra for de i bilag VII omhandlede sektorer:

i) fra denne aftales ikrafttræden, for så vidt angår estiske virksomheders etablering, en behandling, der ikke er mindre gunstig end den, medlemsstaterne indrømmer deres egne virksomheder eller, hvis den er gunstigere, den, de indrømmer nogen tredjelandsvirksomhed

ii) fra denne aftales ikrafttræden datterselskaber og filialer af estiske virksomheder etableret på deres område en behandling, for så vidt angår deres udøvelse af erhvervsvirksomhed, der ikke er mindre gunstig end den, medlemsstaterne indrømmer deres egne virksomheder og filialer eller, hvis den er gunstigere, den, de indrømmer datterselskaber og filialer af nogen tredjelandsvirksomhed etableret på deres område

iii) fra den 31. december 1999, for så vidt angår estiske statsborgeres etablering og udøvelse af erhvervsvirksomhed efter etablering, en behandling, der ikke er mindre gunstig end den, der indrømmes fællesskabsstatsborgere eller, hvis den er gunstigere, den, der indrømmes noget tredjelands statsborgere.

2. Estland indrømmer fra denne aftales ikrafttræden:

i) for så vidt angår fællesskabsvirksomheders etablering, en behandling, der ikke er mindre gunstig end den, det indrømmer estiske virksomheder eller, hvis den er gunstigere, den, det indrømmer nogen tredjelandsvirksomhed

ii) datterselskaber og filialer af fællesskabsvirksomheder etableret på dets område en behandling, for så vidt angår deres udøvelse af erhvervsvirksomhed, der ikke er mindre gunstig end den, det indrømmer estiske virksomheder og filialer eller, hvis den er gunstigere, den, det indrømmer datterselskaber og filialer af nogen tredjelandsvirksomhed etableret på dets område

iii) for så vidt angår fællesskabsstatsborgeres etablering og udøvelse af erhvervsvirksomhed efter etablering, en behandling, der ikke er mindre gunstig end den, der indrømmes estiske statsborgere eller, hvis den er gunstigere, den, der indrømmes noget tredjelands statsborgere.

Artikel 44

1. Bestemmelserne i artikel 43 finder ikke anvendelse på lufttransport, transport ad indre vandveje og cabotagetjenesteydelser inden for søtransport.

2. Associeringsrådet kan fremsætte henstillinger om forbedring af betingelserne for etablering og udøvelse af erhvervsvirksomhed inden for de områder, der er omfattet af stk. 1.

Artikel 45

I denne aftale forstås ved:

a) henholdsvis »fællesskabsvirksomhed« og »estisk virksomhed«: en virksomhed, som er oprettet i overensstemmelse med henholdsvis en medlemsstats eller Estlands lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende på henholdsvis Fællesskabets eller Estlands område.

Har en virksomhed, der er oprettet i overensstemmelse med henholdsvis en medlemsstats eller Estlands lovgivning, alene sit vedtægtsmæssige hjemsted på henholdsvis Fællesskabets eller Estlands område, betragtes den dog som henholdsvis en fællesskabsvirksomhed eller en estisk virksomhed, hvis dens aktiviteter har en faktisk og vedvarende forbindelse til økonomien i henholdsvis en af medlemsstaterne eller Estland

b) »datterselskab« af en virksomhed, en virksomhed, som faktisk kontrolleres af den første virksomhed

c) »filial« af en virksomhed, et forretningssted, der ikke har status som juridisk person, men som forekommer at have permanent karakter, f.eks. i form af en underafdeling af et moderselskab, som har en ledelse og er materielt udstyret til at indgå forretningsaftaler med tredjemand, så denne, selv om vedkommende er vidende om, at der om nødvendigt vil være en retlig tilknytning til moderselskabet, hvis hovedkontor befinder sig i udlandet, ikke behøver at forhandle direkte med dette moderselskab, men kan indgå forretninger på det forretningssted, som udgør underafdelingen

d) »etablering«:

i) hvad angår statsborgere, retten til at optage og udøve selvstændig erhvervsvirksomhed samt til at oprette virksomheder, herunder navnlig selskaber, som de faktisk kontrollerer. Statsborgere må i deres selvstændige erhvervsvirksomhed eller forretningsvirksomhed ikke søge eller tage beskæftigelse på den anden parts arbejdsmarked og kan ikke opnå nogen ret til adgang til den anden parts arbejdsmarked. Bestemmelserne i dette kapitel finder ikke anvendelse på dem, der ikke udelukkende udøver selvstændig erhvervsvirksomhed

ii) hvad angår fællesskabsvirksomheder eller estiske virksomheder, retten til at påbegynde og udøve erhvervsvirksomhed ved oprettelse af datterselskaber og filialer i henholdsvis Estland og Fællesskabet

e) »drift«, udøvelse af erhvervsvirksomhed

f) »erhvervsvirksomhed« principielt aktiviteter inden for industri, handel, håndværk og liberale erhverv

g) »fællesskabsstatsborgere« og »estiske statsborgere«, fysiske personer, der er statsborgere i henholdsvis en af medlemsstaterne eller Estland

h) hvad angår international søtransport, herunder kombinerede transportformer, der omfatter en deltransport ad søvejen, finder bestemmelserne i kapitel II og kapitel III også anvendelse på statsborgere i henholdsvis medlemsstaterne eller Estland, der er etableret uden for henholdsvis Fællesskabet eller Estland, og rederier, der er etableret uden for henholdsvis Fællesskabet og Estland, og som kontrolleres af henholdsvis statsborgere i en medlemsstat eller estiske statsborgere, hvis deres skibe er registreret i henholdsvis den pågældende medlemsstat eller Estland i overensstemmelse med deres respektive lovgivninger.

Artikel 46

1. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 43 og med undtagelse af de i bilag VIII beskrevne finansielle tjenesteydelser kan hver af parterne regulere virksomheders og statsborgeres etablering og erhvervsvirksomhed på sit område, for så vidt denne regulering ikke medfører nogen forskelsbehandling af den anden parts virksomheder og statsborgere i forhold til egne virksomheder og statsborgere.

2. Hvad angår finansielle tjenesteydelser forhindrer denne aftale uanset eventuelle andre bestemmelser i aftalen ikke parterne i at træffe foranstaltninger af forsigtighedsgrunde for at sikre beskyttelse af investorer, sparere, forsikringstagere eller personer, som har betroet deres midler til tredjemand, eller for at sikre det finansielle systems integritet og stabilitet. Parterne må ikke benytte disse foranstaltninger som et middel til at undslå sig for deres forpligtelser i henhold til aftalen.

3. Intet i aftalen må fortolkes som et krav til en part om at give oplysninger om individuelle kunders forretningsanliggender og konti eller eventuelle fortrolige oplysninger eller oplysninger om ejerforhold, der er i offentlige organers besiddelse.

Artikel 47

1. Bestemmelserne i artikel 43 og 46 udelukker ikke, at en part kan anvende særlige regler vedrørende etablering og drift på sit område af filialer af virksomheder fra den anden part, der ikke er oprettet i henhold til lovgivningen på den første parts område, hvis disse regler er begrundet i retlige eller tekniske forskelle mellem sådanne filialer sammenlignet med filialer af virksomheder, der er oprettet i henhold til lovgivningen på dens område, eller, hvad angår finansielle tjenesteydelser, hvis de er begrundet i forsigtighedshensyn.

2. Denne forskelsbehandling må ikke gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt dels som følge af sådanne retlige eller tekniske forskelle eller, hvad angår finansielle tjenesteydelser, dels af forsigtighedshensyn.

Artikel 48

1. En »fællesskabsvirksomhed« eller en »estisk virksomhed«, der er etableret i henholdsvis Estland og Fællesskabet, har ret til i overensstemmelse med gældende lovgivning i etableringsværtslandet på henholdsvis Estlands og Fællesskabets område at beskæftige eller i et datterselskab eller en filial at lade beskæftige ansatte, som er statsborgere i henholdsvis Fællesskabets medlemsstater og Estland, forudsat at sådanne ansatte er nøglepersonale som defineret i stk. 2, og at de udelukkende beskæftiges af virksomheder, datterselskaber eller filialer.

Opholds- og arbejdstilladelserne for sådant personale gælder kun for tidsrummet for sådan beskæftigelse.

2. Nøglepersonale i ovennævnte virksomheder, i det følgende benævnt »organisationer«, er »virksomhedsinternt udstationerede medarbejdere« (»intra-corporate transferees«), som defineret i litra c), inden for følgende kategorier, forudsat at organisationen er en juridisk person, og at de pågældende personer har været beskæftiget af denne eller har været partnere i den (uden at være majoritetsaktionærer) i mindst et år umiddelbart forud for en sådan udstationering:

a) Ledende personale i en organisation, som fortrinsvis varetager organisationens administration og modtager generelle tilsyns- eller ledelsesinstrukser hovedsagelig fra bestyrelsen eller virksomhedens aktionærer eller tilsvarende, herunder:

- ledelse af organisationen eller en afdeling eller en underafdeling af organisationen

- tilsyn og kontrol med det arbejde, der udføres af andre tilsyns-, fag- eller ledelsesmedarbejdere

- personlig beføjelse til at ansætte og afskedige eller anbefale ansættelse, afskedigelse eller andre personaledispositioner.

b) Personer beskæftiget i en organisation, som besidder usædvanlig viden, som er af væsentlig betydning for organisationens service, forskningsudstyr, teknikker eller administration. Vurderingen af sådan viden kan, bortset fra organisationsspecifik viden, afspejle et højt kvalifikationsniveau med hensyn til en type arbejde eller erhverv, der kræver specifik teknisk viden, herunder medlemskab af en officielt anerkendt profession.

c) En »virksomhedsinternt udstationeret medarbejder« defineres som en fysisk person, der arbejder i en organisation på en af parternes område, og som midlertidigt udstationeres på den anden parts område med henblik på udøvelse af erhvervsvirksomhed; den pågældende organisation skal have sit hovedsæde på en af parternes område, og udstationeringen skal ske til en afdeling (filial, datterselskab) af denne organisation, som reelt udøver tilsvarende erhvervsvirksomhed på den anden parts område.

3. Estiske statsborgeres henholdsvis fællesskabsstatsborgeres indrejse til og midlertidige ophold på henholdsvis Fællesskabets eller Estlands område kan tillades, når disse virksomhedsrepræsentanter er personer i ledende stillinger i en virksomhed, jf. definitionen i stk. 2, litra a), og er ansvarlige for oprettelse af et datterselskab eller en filial af en estisk virksomhed på Fællesskabets område eller af et datterselskab eller en filial af en fællesskabsvirksomhed på Estlands område, når:

- disse repræsentanter ikke er direkte involveret i salgs- eller serviceaktiviteter, og

- virksomheden har sin hovedvirksomhed uden for henholdsvis Fællesskabet eller Estland og ikke har nogen anden repræsentant, kontor, filial eller datterselskab i henholdsvis den pågældende medlemsstat eller Estland.

Artikel 49

For at lette fællesskabsstatsborgeres og estiske statsborgeres adgang til at optage og udøve reguleret erhvervsvirksomhed i henholdsvis Estland og Fællesskabet undersøger Associeringsrådet, hvilke skridt der skal tages for at sikre gensidig anerkendelse af kvalifikationsbeviser. Det kan træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik herpå.

Artikel 50

Indtil udgangen af 1999 kan Estland indføre foranstaltninger, som afviger fra bestemmelserne i dette kapitel, hvad angår fællesskabsvirksomheders og -statsborgeres etablering, såfremt visse erhvervsgrene:

- undergår omstrukturering, eller

- er udsat for alvorlige vanskeligheder, særlig hvor sådanne medfører alvorlige sociale problemer i Estland, eller

- er udsat for tab eller en drastisk nedskæring af den samlede markedsandel for estiske virksomheder eller statsborgere i en given sektor eller erhvervsgren i Estland, eller

- er nyetablerede erhvervsgrene i Estland.

Sådanne foranstaltninger:

- skal ophøre med at gælde senest den 31. december 1999, og

- skal være rimelige og nødvendige for at afhjælpe situationen, og

- må kun vedrøre virksomheder i Estland, der oprettes efter sådanne foranstaltningers ikrafttræden, og må ikke bevirke nogen forskelsbehandling af aktiviteter udøvet af fællesskabsvirksomheder eller -statsborgere, som allerede er etableret i Estland på tidspunktet for indførelsen af en given foranstaltning, i forhold til estiske virksomheder eller statsborgere.

Estland indrømmer ved udformningen og anvendelsen af disse foranstaltninger så vidt muligt fællesskabsvirksomheder og -statsborgere præferencebehandling og under ingen omstændigheder en behandling, der er mindre gunstig end den, der indrømmes virksomheder eller statsborgere fra tredjelande.

Forud for indførelsen af disse foranstaltninger konsulterer Estland Associeringsrådet og bringer ikke foranstaltningerne i anvendelse før en måned efter underretningen af Associeringsrådet om de konkrete foranstaltninger, som Estland vil indføre, medmindre en trussel om uoprettelig skade kræver, at der træffes hasteforanstaltninger, i hvilket tilfælde Estland straks efter deres indførelse konsulterer Associeringsrådet.

KAPITEL III UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER

Artikel 51

1. Parterne forpligter sig til i overensstemmelse med følgende bestemmelser at tage de nødvendige skridt til gradvis at muliggøre levering af tjenesteydelser foretaget af fællesskabsvirksomheder eller -statsborgere eller estiske virksomheder eller statsborgere, som er etableret hos en anden part end den, hvor modtageren af den pågældende ydelse er bosat.

2. I takt med den i stk. 1 omhandlede liberaliseringsproces, jf. dog artikel 55, tillader parterne midlertidig bevægelsesfrihed for fysiske personer, som præsterer tjenesteydelser, eller som er beskæftiget i en servicevirksomhed som nøglepersonale, som defineret i artikel 48, stk. 2, herunder fysiske personer, som repræsenterer en fællesskabsvirksomhed eller -statsborger eller en estisk virksomhed eller statsborger, og som søger midlertidig adgang med henblik på at forhandle om salg af tjenesteydelser eller indgåelse af aftaler om salg af tjenesteydelser for nævnte servicevirksomhed, når sådanne repræsentanter ikke er inddraget i direkte salg til offentligheden eller selv præsterer tjenesteydelser.

3. Associeringsrådet træffer alle nødvendige foranstaltninger til gradvis gennemførelse af bestemmelserne i stk. 1 senest otte år efter denne aftales ikrafttræden. Der tages hensyn til de fremskridt, parterne opnår med hensyn til den indbyrdes tilnærmelse af deres lovgivninger.

Artikel 52

1. Parterne træffer ikke nogen foranstaltninger eller iværksætter nogen aktioner, som set i sammenligning med situationen på dagen forud for aftalens ikrafttræden gør betingelserne for præstering af tjenesteydelser betydeligt mere restriktive for fællesskabsvirksomheder og -statsborgere eller estiske virksomheder og statsborgere, som er etableret hos en anden part end den, hvor modtageren af den pågældende ydelse er bosat.

2. Hvis en af parterne er af den opfattelse, at foranstaltninger indført af den anden part efter undertegnelsen af aftalen fører til en situation, som er betydeligt mere restriktiv med hensyn til præstering af tjenesteydelser set i sammenligning med situationen på dagen for undertegnelsen af aftalen, kan den første part anmode den anden part om konsultationer.

Artikel 53

1. Hvad angår international søtransport, forpligter parterne sig til effektivt at anvende princippet om ubegrænset adgang til markedet og om trafik på et kommercielt grundlag.

a) Ovennævnte bestemmelse berører ikke de rettigheder og forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers konvention om en adfærdskodeks for linjekonferencer, der gælder for den ene eller den anden af parterne i denne aftale. Fragtskibe i linjefart, som ikke er part i nogen konference, kan frit operere i konkurrence med en konference, så længe de tilslutter sig princippet om redelig konkurrence på et kommercielt grundlag.

b) Parterne bekræfter, at de tilslutter sig princippet om fri konkurrence som værende et af de væsentlige kendetegn ved tør og våd bulk-fragt.

2. Ved anvendelsen af principperne i stk. 1:

a) må parterne fra denne aftales ikrafttræden ikke anvende lastfordelingsklausuler i bilaterale aftaler mellem nogen medlemsstat i Fællesskabet og det tidligere Sovjetunionen

b) må parterne ikke indføre lastfordelingsklausuler i fremtidige bilaterale aftaler med tredjelande undtagen under de ekstraordinære omstændigheder, hvor linjerederier fra en af parterne i denne aftale ellers ikke ville have nogen faktisk mulighed for at drive transportvirksomhed til og fra det berørte tredjeland

c) skal parterne forbyde lastfordelingsarrangementer i fremtidige bilaterale aftaler om tør og våd bulk-fragt

d) skal parterne ved denne aftales ikrafttræden afskaffe alle ensidige foranstaltninger og administrative, tekniske og andre hindringer, som vil kunne få en restriktiv eller diskriminerende indvirkning på den frie udveksling af tjenesteydelser inden for international søtransport.

Hver af parterne må blandt andet ikke indrømme den anden parts rederes og rederiers skibe en mindre gunstig behandling end den, de indrømmer egne skibe med hensyn til adgang til havne, der er åbne for international handel, anvendelse af infrastruktur og havnenes supplerende maritime tjenesteydelser samt gebyrer og afgifter i forbindelse hermed, toldbehandlingsfaciliteter og tildeling af fortøjningspladser til losning og lastning.

3. Statsborgere og virksomheder i Fællesskabet, som præsterer tjenesteydelser inden for international søtransport, kan frit præstere internationale tjenesteydelser i form af transport ad flodvejen til havet på Estlands indre vandveje og omvendt.

4. Med henblik på at sikre forsendelse af varer gennem hver af parternes område forpligter parterne sig til at indgå en aftale så snart som muligt og før udgangen af 1999 om forsendelse af varer med kombineret transport gennem den anden parts område.

5. Med henblik på at sikre en koordineret udvikling og en gradvis liberalisering af transporten mellem parterne, afpasset efter deres gensidige handelsbehov, vil betingelserne for gensidig markedsadgang inden for vej- og jernbanetransport, transport ad indre vandveje og efter omstændighederne lufttransport blive behandlet i særlige transportaftaler, som skal forhandles mellem parterne efter denne aftales ikrafttræden.

6. Forud for indgåelsen af de i stk. 5 nævnte aftaler træffer parterne ingen foranstaltninger, som er mere restriktive eller diskriminerende i forhold til situationen forud for aftalens ikrafttræden.

7. Ved udgangen af 1998 tilpasser Estland gradvis sin lovgivning, herunder administrative, tekniske og andre regler, til den til enhver tid gældende fællesskabslovgivning inden for vej- og jernbanetransport, transport ad indre vandveje og lufttransport, for så vidt det tjener liberaliseringen og den gensidige adgang til parternes markeder og letter person- og godstrafikken. Mindst hvert andet år vurderer parterne sammen inden for rammerne af Associeringsrådet fremskridtene på dette område.

8. I takt med de fælles fremskridt i virkeliggørelsen af målene i dette kapital undersøger Associeringsrådet mulighederne for at skabe de nødvendige betingelser for øget frihed til at udveksle tjenesteydelser inden for vej- og jernbanetransport, transport ad indre vandveje og lufttransport.

KAPITEL IV ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 54

1. Bestemmelserne i dette afsnit anvendes med forbehold af begrænsninger begrundet i hensynet til den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.

2. De finder ikke anvendelse på virksomhed, som varigt eller lejlighedsvis på hvert af parternes område er forbundet med udøvelse af offentlig myndighed.

Artikel 55

For så vidt angår dette afsnit, er intet i aftalen til hinder for, at parterne anvender deres love og forskrifter vedrørende indrejse og ophold, arbejde, arbejdsvilkår, fysiske personers etablering samt udveksling af tjenesteydelser, forudsat at de ikke anvender dem på en sådan måde, at fordelene for en af parterne i henhold til en særlig bestemmelse i aftalen begrænses eller helt tilsidesættes.

Artikel 56

Virksomheder, der kontrolleres og udelukkende ejes af estiske virksomheder eller statsborgere og fællesskabsvirksomheder eller -statsborgere i fællesskab, er også omfattet af bestemmelserne i dette afsnits kapitel II, III og IV.

Artikel 57

1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med dette afsnit, finder ikke anvendelse på de skattefordele, som parterne indrømmer nu eller i fremtiden på grundlag af aftaler om at undgå dobbeltbeskatning, eller andre skattearrangementer.

2. Intet i dette afsnit skal fortolkes således, at det er til hinder for, at parterne vedtager eller håndhæver foranstaltninger, der skal forebygge skatteunddragelse og skattesvig i medfør af de skattemæssige bestemmelser i aftaler om at undgå dobbeltbeskatning eller andre skattearrangementer eller indenlandsk skattelovgivning.

3. Intet i dette afsnit skal fortolkes således, at medlemsstaterne eller Estland er afskåret fra under anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres skattelovgivning at skelne mellem skatteydere, der ikke befinder sig i nøjagtig ens situationer, især med hensyn til deres opholdssted.

Artikel 58

Bestemmelserne i dette afsnit tilpasses gradvis af parterne. Ved udformningen af henstillinger herom tager Associeringsrådet hensyn til parternes respektive forpligtelser i henhold til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), især artikel V heri.

Artikel 59

Bestemmelserne i denne aftale berører ikke hver af parternes anvendelse af foranstaltninger, der er nødvendige for at forhindre omgåelse af foranstaltninger vedrørende tredjelandes markedsadgang gennem denne aftales bestemmelser.

AFSNIT V BETALINGER, KAPITAL, KONKURRENCEREGLER OG ANDRE ØKONOMISKE BESTEMMELSER, TILNÆRMELSE AF LOVGIVNINGERNE

KAPITEL I LØBENDE BETALINGER OG KAPITALBEVÆGELSER

Artikel 60

Parterne forpligter sig til at tillade alle betalinger på betalingsbalancens løbende poster mellem borgere i Fællesskabet og Estland, i frit konvertibel valuta, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel VIII i Den Internationale Valutafonds overenskomst.

Artikel 61

1. Hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter, sikrer henholdsvis medlemsstaterne og Estland fra aftalens ikrafttræden frie kapitalbevægelser i forbindelse med direkte investeringer i virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med værtslandets lovgivning, og investeringer foretaget i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit IV, kapitel II, samt afvikling eller hjemtagelse af disse investeringer og ethvert afkast heraf.

Med forbehold af artikel 43, stk. 1, nr. iii), garanteres der fra denne aftales ikrafttræden fuldstændig frie kapitalbevægelser i forbindelse med selvstændiges etablering og erhvervsvirksomhed, herunder også afvikling og hjemtagelse af sådanne investeringer.

2. Med hensyn til transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter sikrer henholdsvis medlemsstaterne og Estland fra denne aftales ikrafttræden frie kapitalbevægelser i forbindelse med porteføljeinvesteringer. Dette gælder også for frie kapitalbevægelser i forbindelse med kreditter til kommercielle transaktioner og servicevirksomhed, hvori en hos en af parterne bosiddende person deltager, og for finanslån.

3. Med forbehold af stk. 1 må medlemsstaterne og Estland ikke indføre nye restriktioner for kapitalbevægelser og dermed forbundne løbende betalinger mellem personer bosat i Fællesskabet og i Estland og ikke gøre bestående ordninger mere restriktive.

4. Parterne konsulterer hinanden med henblik på at lette kapitalbevægelserne mellem Fællesskabet og Estland for at fremme virkeliggørelsen af målene i denne aftale.

Artikel 62

1. Parterne træffer foranstaltninger til at skabe de nødvendige betingelser for en videre gradvis anvendelse af Fællesskabets regler om frie kapitalbevægelser.

2. Associeringsrådet undersøger, på hvilken måde Fællesskabets regler om kapitalbevægelser kan anvendes i deres helhed.

KAPITEL II KONKURRENCEREGLER OG ANDRE ØKONOMISKE BESTEMMELSER

Artikel 63

1. Følgende er uforeneligt med aftalens rette funktion, i det omfang det kan påvirke samhandelen mellem Fællesskabet og Estland:

i) alle aftaler mellem virksomheder, alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis, som har til formål eller følge at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen

ii) en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på Fællesskabets eller Estlands område eller en væsentlig del heraf

iii) al offentlig støtte, som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner.

2. Alle former for praksis, der strider mod denne artikels bestemmelser, skal vurderes på grundlag af kriterier, som udformes på basis af anvendelsen af artikel 85, 86 og 92 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og for varer henhørende under EKSF-traktaten på basis af de tilsvarende regler i EKSF-traktaten, herunder den afledte ret.

3. Associeringsrådet vedtager senest den 31. december 1997 ved afgørelse de nødvendige regler for gennemførelsen af stk. 1 og 2.

Indtil disse regler er vedtaget, anvendes bestemmelserne i aftalen om fortolkning og anvendelse af artikel VI, XVI og XXIII i GATT som regler for gennemførelsen af stk. 1, nr. iii), og de dermed forbundne dele af stk. 2.

4. a) For så vidt angår anvendelsen af bestemmelserne i stk. 1, nr. iii), anerkender parterne, at al offentlig støtte ydet af Estland indtil den 31. december 1999 skal vurderes under hensyntagen til, at Estland betragtes som et område svarende til de områder i Fællesskabet, der er beskrevet i artikel 92, stk. 3, litra a), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Associeringsrådet træffer under hensyntagen til den økonomiske situation i Estland afgørelse om, hvorvidt denne periode skal forlænges med yderligere perioder på tre år.

b) Hver af parterne sikrer gennemsigtighed på området offentlig støtte, bl.a. ved årligt at meddele den anden part det samlede beløb af den ydede støtte og fordelingen heraf og ved på anmodning at stille oplysninger til rådighed om støtteordninger. På anmodning af en af parterne stiller den anden part oplysninger til rådighed om særlige enkelttilfælde af offentlig støtte.

5. Hvad angår de varer, der er omhandlet i afsnit III, kapitel II og III:

- finder bestemmelsen i stk. 1, nr. iii), ikke anvendelse

- skal alle former for praksis, der er i strid med stk. 1, nr. i), vurderes på grundlag af de kriterier, som Fællesskabet har fastlagt på grundlag af artikel 42 og 43 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig kriterierne i Rådets forordning nr. 26.

6. Finder Fællesskabet eller Estland, at en særlig form for praksis er uforenelig med denne artikels stk. 1, og

- ikke kan behandles på passende måde på grundlag af de gennemførelsesregler, der er nævnt i stk. 3, eller

- sådan praksis i mangel af sådanne regler skader eller truer med at skade den anden parts interesser i alvorlig grad eller påfører det indenlandske erhvervsliv, herunder servicesektoren, væsentlig skade

kan henholdsvis Fællesskabet eller Estland træffe passende foranstaltninger efter konsultation i Associeringsrådet eller efter 30 arbejdsdage, efter at sagen er indbragt med henblik på en sådan konsultation.

I tilfælde af praksis, som er uforenelig med denne artikels stk. 1, nr. iii), må der, hvor GATT finder anvendelse herpå, kun træffes sådanne passende foranstaltninger i overensstemmelse med de procedurer og på de betingelser, der er fastlagt i GATT og alle andre relevante instrumenter, som er forhandlet som led i denne overenskomst, og som gælder mellem parterne.

7. Uanset hvilke andre bestemmelser der måtte blive vedtaget i overensstemmelse med stk. 3, udveksler parterne oplysninger under hensyntagen til de begrænsninger, som embeds- og forretningshemmeligheden kræver.

Artikel 64

1. Parterne bestræber sig på at undgå at indføre restriktive foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende import af hensyn til betalingsbalancen. Indføres der sådanne foranstaltninger, forelægger den part, der har indført dem, snarest muligt den anden part en tidsplan for deres ophævelse.

2. Hvis en eller flere medlemsstater eller Estland har alvorlige betalingsbalancevanskeligheder, eller der er en alvorlig trussel herom, kan Fællesskabet eller Estland alt efter omstændighederne i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt i henhold til GATT, vedtage restriktive foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende import, som skal være tidsbegrænsede, og som ikke må gå ud over, hvad der er nødvendigt for at rette op på betalingsbalancestillingen. Fællesskabet eller Estland underretter alt efter omstændighederne straks den anden part herom.

3. Eventuelle restriktive foranstaltninger må ikke anvendes i forbindelse med overførsler i relation til investeringer, særlig hjemtagelse af investerede eller reinvesterede beløb og af enhver form for indtægter herfra.

Artikel 65

Hvad angår offentlige virksomheder og virksomheder, der er indrømmet særlige eller eksklusive rettigheder, drager Associeringsrådet fra den 1. januar 1998 omsorg for, at principperne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 90, og principperne i slutdokumentet fra CSCE Bonn-mødet i april 1990, navnlig vedrørende erhvervsdrivendes beslutningsfrihed, fortsat anvendes.

Artikel 66

1. I medfør af bestemmelserne i denne artikel og bilag IX bekræfter parterne den betydning, de tillægger en hensigtsmæssig og effektiv beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder.

2. Estland forbedrer fortsat beskyttelsen af intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder, således at der senest den 31. december 1999 skabes et beskyttelsesniveau, der svarer til beskyttelsesniveauet i Fællesskabet, herunder effektive midler til at håndhæve disse rettigheder.

3. Senest den 31. december 1999 tiltræder Estland de multilaterale konventioner om intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder, der er nævnt i stk. 1 i bilag IX, og som Fællesskabets medlemsstater er parter i eller faktisk anvender i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i disse konventioner.

4. Hvis der på området intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret opstår problemer, der påvirker handelsvilkårene, indledes der på en af parternes anmodning hastekonsultationer med henblik på at nå frem til gensidigt tilfredsstillende løsninger.

Artikel 67

1. Parterne betragter en åbning med hensyn til tildeling af offentlige kontrakter på grundlag af princippet om ikke-diskriminering og gensidighed, særlig i GATT- og WTO-sammenhæng, som et ønskeligt mål.

2. Estiske virksomheder som defineret i artikel 45 indrømmes fra tidspunktet for denne aftales ikrafttræden adgang til udbudsprocedurerne i Fællesskabet i overensstemmelse med Fællesskabets regler for offentlige indkøb på betingelser, der ikke er mindre gunstige end dem, der indrømmes fællesskabsvirksomheder.

Fællesskabsvirksomheder og filialer af fællesskabsvirksomheder som defineret i artikel 45 og datterselskaber af fællesskabsvirksomheder som beskrevet i artikel 45 og i de i artikel 56 omhandlede former indrømmes fra tidspunktet for denne aftales ikrafttræden adgang til udbudsprocedurerne i Estland på betingelser, der ikke er mindre gunstige end dem, der indrømmes estiske virksomheder.

Bestemmelserne i dette stk. anvendes også på offentlige kontrakter, der er omfattet af direktiv 93/38/EØF af 14. juni 1993, så snart Estland har indført lovgivning herom.

3. Hvad angår etablering, drift samt udveksling af tjenesteydelser mellem Fællesskabet og Estland, samt beskæftigelse og arbejdskraftsbevægelser i forbindelse med opfyldelsen af offentlige kontrakter, finder bestemmelserne i denne aftales artikel 36 til 59 anvendelse.

KAPITEL III TILNÆRMELSE AF LOVGIVNINGERNE

Artikel 68

Parterne anerkender, at det er en vigtig forudsætning for Estlands økonomiske integration i Fællesskabet, at Estlands bestående og fremtidige lovgivning tilnærmes Fællesskabets. Estland udfolder bestræbelser for, at dets lovgivning gradvis gøres forenelig med Fællesskabets lovgivning.

Artikel 69

Tilnærmelsen af lovgivningerne omfatter navnlig følgende områder: toldlovgivning, selskabslovgivning, banklovgivning, virksomhedsregnskaber og -beskatning, intellektuel ejendomsret, finansielle tjenesteydelser, konkurrenceregler, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter, beskyttelse af arbejdstagere, herunder sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, forbrugerbeskyttelse, indirekte beskatning, tekniske forskrifter og standarder, love og forskrifter på det nukleare område, transport, telekommunikation, miljø, offentlige indkøb, statistikker og produktansvar.

Inden for disse områder bør der især ske en hurtig tilnærmelse af lovgivningerne vedrørende det indre marked, konkurrence, beskyttelse af arbejdstagere, miljøbeskyttelse, forbrugerbeskyttelse, finansielle tjenesteydelser og tekniske forskrifter og standarder.

Artikel 70

Fællesskabet yder Estland faglig bistand til gennemførelsen af disse foranstaltninger, som bl.a. kan omfatte:

- udveksling af eksperter

- tilrådighedsstillelse af oplysninger på et tidligt tidspunkt, især om relevant lovgivning

- tilrettelæggelse af seminarer

- uddannelsesaktiviteter

- støtte til oversættelse af fællesskabslovgivning i de relevante sektorer.

AFSNIT VI ØKONOMISK SAMARBEJDE

Artikel 71

1. Fællesskabet og Estland videreudvikler det økonomiske samarbejde, som skal bidrage til Estlands udvikling og vækstmuligheder. Samarbejdet skal styrke de eksisterende økonomiske bånd på det bredest mulige grundlag til fordel for begge parter.

2. Politik og andre foranstaltninger skal udformes med henblik på at fremhjælpe den økonomiske og sociale udvikling i Estland og skal bygge på princippet om en bæredygtig udvikling. Den pågældende politik bør fra begyndelsen sikre, at miljømæssige hensyn fuldt ud indarbejdes og er tilpasset de krav, der må stilles til en harmonisk social udvikling.

3. Samarbejdet bør med henblik herpå navnlig omfatte politik og foranstaltninger, der vedrører industrien, investeringer, landbrug og agroindustri, energi, transport, regionaludvikling og turisme.

4. Der lægges særlig vægt på foranstaltninger, der kan fremme samarbejdet mellem de tre baltiske lande og med andre lande i Central- og Østeuropa samt med de øvrige Østersølande med henblik på en integreret udvikling i denne region.

Artikel 72 Industrisamarbejde

1. Samarbejdet skal sigte mod i særdeleshed at fremme følgende:

- industrisamarbejde mellem økonomiske beslutningstagere hos de to parter med det særlige sigte at styrke den private sektor i Estland

- Fællesskabets deltagelse i Estlands bestræbelser i såvel den offentlige som den private sektor på at modernisere og omstrukturere den estiske industri, som vil føre til videreudvikling af en markedsøkonomi på betingelser, der garanterer, at miljøet beskyttes

- omstrukturering af individuelle sektorer

- oprettelse af nye virksomheder på områder, der frembyder et vækstpotentiale, særlig inden for højteknologi, renere teknologi, forbrugsgoder og marketing, lette industrier og træindustrien.

2. I industrisamarbejdsinitiativerne tages der hensyn til de af Estland fastlagte prioriterede mål. Med initiativerne tilstræbes det i særdeleshed at fastlægge egnede rammer for virksomhederne, at øge management-knowhow og gennemsigtigheden på markedet og hvad angår vilkårene for virksomhederne. Fællesskabet yder om fornødent Estland faglig bistand.

Artikel 73 Investeringsfremme og -beskyttelse

1. Ved samarbejdet sigtes der mod at skabe et gunstigt klima for private investeringer og beskyttelse af dem, både indenlandske og udenlandske, som er af afgørende betydning for den økonomiske og industrielle genopbygning og udvikling i Estland. Det tilstræbes i nævnte samarbejde også at anspore til og fremme udenlandske investeringer og privatisering i Estland.

2. Samarbejdet tager navnlig sigte på:

- at der i Estland videreudvikles og opretholdes juridiske rammer for fremme og beskyttelse af investeringer

- at der om nødvendigt indgås bilaterale aftaler med medlemsstaterne om fremme og beskyttelse af investeringer

- at fortsætte bestræbelserne på at ophæve reguleringsforanstaltninger og forbedre den økonomiske infrastruktur

- at udveksle oplysninger om investeringsmuligheder i forbindelse med handelsmesser, udstillinger, handelsuger og andre begivenheder.

I den indledende fase kan der eventuelt ydes bistand fra Fællesskabet til organer, der fremmer indadgående investeringer.

3. Estland overholder reglerne vedrørende handelsrelaterede aspekter af investeringsforanstaltninger (TRIMs).

Artikel 74 Små og mellemstore virksomheder

1. Parterne sigter mod at udvikle og styrke små og mellemstore virksomheder (SMV) og samarbejdet mellem SMV i Fællesskabet og Estland.

2. De tilskynder til udveksling af oplysninger og knowhow i kraft af:

- om nødvendigt forbedring af de retlige, administrative, tekniske, beskatningsmæssige og finansielle betingelser for etableringen og udbygningen af små og mellemstore virksomheder og for grænseoverskridende samarbejde

- tilrådighedsstillelse af specialiserede tjenester, som små og mellemstore virksomheder har brug for (managementuddannelse, regnskabsvæsen, marketing, kvalitetskontrol osv.), og styrkelse af organer, der yder en sådan service

- etablering, via europæiske virksomhedssamarbejdsnet, af passende forbindelser til erhvervsdrivende i Fællesskabet med henblik på at forbedre informationsstrømmen til små og mellemstore virksomheder og fremme grænseoverskridende samarbejde.

3. Samarbejdet omfatter faglig bistand, specielt til etablering af relevant institutionel støtte til små og mellemstore virksomheder, både på nationalt og regionalt plan, vedrørende finansiering, uddannelse, rådgivning, teknologi og markedsføring.

Artikel 75 Landbrugs- og industristandarder og overensstemmelsesvurdering

1. Samarbejdet mellem parterne tager især sigte på at mindske forskellene inden for standarder, tekniske forskrifter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, om nødvendigt med faglig bistand fra Fællesskabet.

2. Med henblik herpå tager samarbejdet sigte på:

- at befordre anvendelsen af Fællesskabets tekniske forskrifter og europæiske standarder samt overensstemmelsesvurderingsprocedurer, idet det erkendes, at Estland for at nå sine miljøkvalitetsmål om nødvendigt kan udvikle og implementere særlige (højere) standarder.

- om fornødent at indgå aftaler om gensidig anerkendelse på disse områder

- at anspore Estland til aktivt og regelmæssigt at deltage i arbejdet i specialiserede organisationer (CEN, Cenelec, ETSI, EOTC, EUROMET)

- om fornødent at yde faglige bistand ved uddannelsesprogrammer for estiske eksperter inden for standardisering, metrologi, certificering og kvalitetssystemer i Fællesskabet

- at fremme udvekslingen af teknisk og metodologisk information inden for kvalitetskontrol og produktionsprocesser.

3. Fællesskabet yder om fornødent Estland faglig bistand.

Artikel 76 Samarbejde om videnskab og teknologi

1. Parterne fremmer samarbejdet inden for forskning og teknologisk udvikling. De retter i særdeleshed opmærksomheden mod følgende områder:

- udveksling af oplysninger om politikken på det videnskabelige og teknologiske område

- tilrettelæggelse af fælles møder om videnskabelige spørgsmål (seminarer og workshopper)

- fælles F& U-aktiviteter rettet mod at anspore til videnskabelig udvikling og overførsel af teknologier og knowhow

- uddannelsesaktiviteter og mobilitetsprogrammer for forskere og specialister fra begge parter

- udvikling af et klima, der kan befordre forskning og anvendelse af nye teknologier samt passende beskyttelse af intellektuel ejendomsret til forskningsresultater

- estisk deltagelse i Fællesskabets forskningsprogrammer i overensstemmelse med stk. 3.

Der stilles i fornødent omfang faglig bistand til rådighed.

2. Associeringsrådet fastlægger de relevante procedurer for udviklingen af samarbejdet.

3. Samarbejdet i henhold til Fællesskabets rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling gennemføres på grundlag af særlige arrangementer, der skal forhandles og indgås i overensstemmelse med de procedurer, som hver af parterne fastlægger.

Artikel 77 Uddannelse

1. Parterne samarbejder med henblik på at sikre en harmonisk udvikling af de menneskelige ressourcer og højne det generelle uddannelsesniveau og erhvervskvalifikationerne i Estland, både i den offentlige og den private sektor, under hensyntagen til Estlands prioriterede mål. Der vil blive fastlagt institutionelle rammer og samarbejdsplaner i Den Europæiske Erhvervsuddannelsesfond, TEMPUS-programmets og Eurofakultetets regi. Det tages i denne sammenhæng også op til overvejelse, om Estland kan deltage i andre fællesskabsprogrammer.

2. Samarbejdet omfatter navnlig følgende områder:

- reform af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet i Estland

- erhvervsmæssig grunduddannelse, oplæring på arbejdspladsen og faglig omskoling, herunder uddannelse af ledere og højtstående embedsmænd inden for den offentlige og den private sektor, især inden for prioriterede områder, der skal fastlægges nærmere

- efteruddannelse for lærere

- samarbejde mellem universiteter indbyrdes, samarbejde mellem universiteter og virksomheder og mobilitet for lærere, studerende, administratorer og unge

- fremme af investeringen i europæiske anliggender på de relevante institutioner

- gensidig anerkendelse af studieperioder og eksamensbeviser

- fremme af sprogundervisningen i Estland, især for befolkningsgrupper, der tilhører mindretal

- undervisning i fællesskabssprog, uddannelse af oversættere og tolke og fremme af anvendelsen af fællesskabsnormer og -terminologi

- udvikling af fjernundervisning og ny undervisningsteknologi

- tilvejebringelse af undervisningsmateriale og -udstyr

- samarbejde med Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP).

Artikel 78 Landbrug og agroindustri

1. Samarbejdet på dette område tager sigte på at modernisere, omstrukturere og privatisere landbrug, ferskvandsfiskeri (indlandsfiskeri), agroindustri og skovbrug. Det skal bidrage til at fremme beskyttelsen og en bæredygtig udnyttelse af naturlandskaber og ikke-forurenet jord.

Samarbejdet rettes derfor navnlig mod:

- at udvikle private bedrifter og distributionskanaler, oplagringsmetoder, afsætning osv.

- at modernisere infrastrukturerne i landdistrikter (transport, vandforsyning, telekommunikation)

- at forbedre planlægningen af arealanvendelse, herunder byggeri og byplanlægning

- at udvikle kriterier for områder til ekstensivt og intensivt landbrug, skovbrug og ferskvandsfiskeri (indlandsfiskeri) i overensstemmelse med nationale og regionale udviklingsplaner og -programmer

- at etablere og fremme et effektivt samarbejde om landbrugsinformationssystemer

- at forbedre produktivitet og kvalitet ved anvendelse af passende metoder og produkter; at tilrettelægge undervisning i og tilsyn med anvendelsen af miljøvenlige metoder i forbindelse med input

- at fremme udviklingen af organisk landbrug og forarbejdning og afsætning af produktionen

- at fremme indførelsen af fællesskabsfødevarestandarder

- at omstrukturere, udvikle, modernisere og decentralisere fødevareforarbejdningsvirksomheder og deres afsætningsteknikker

- at fremme komplementariteten i landbruget

- at fremme det industrielle samarbejde på landbrugsområdet og udvekslingen af knowhow, særlig mellem den private sektor i Fællesskabet og Estland

- at udvikle et samarbejde om sundhed for dyr og planter med henblik på en gradvis harmonisering med Fællesskabets standarder gennem bistand til uddannelse og tilrettelæggelse af kontrol

- at fremme udveksling af oplysninger om landbrugspolitik og -lovgivning

- at fremme joint ventures, især med henblik på samarbejde på tredjelandsmarkeder.

2. Fællesskabet yder om fornødent faglig bistand med henblik herpå.

Artikel 79 Fiskeri

1. Parterne udvikler deres samarbejde på fiskeriområdet i overensstemmelse med fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Estland.

2. I dette samarbejde tages der navnlig hensyn til:

- indførelse af et bæredygtigt fiskeri i verdenshavene og Østersøen

- traditionelt fiskerisamarbejde

- nødvendigheden af, at der udvikles fiskerikontrolsystemer, fangststatistikker og informationssystemer

- udvikling af de videnskabelige muligheder for undersøgelse af fiskerressourcerne i Østersøen og en fælles indsats for bevarelse og fornyelse af fiskebestandene (især laks og torsk) og indførelse af moderne teknologi på dette område

- gradvis modernisering af Estlands fiskerflåde og fiskeindustri ved etablering af joint ventures

- udvikling af private virksomheder på dette område og nødvendigheden af, at der gives adgang til EF-erfaringer inden for markedsføringsmetoder

- udvikling af industrielt samarbejde inden for fiskeri og udveksling af knowhow

- indførelse i Estland af EF-produktionskvalitetsnormer og -sundhedsnormer for fiskeopdræt (herunder foder)

- udveksling af information om fiskeripolitik og -lovgivning og om etablering af et marked for fiskerivarer

- samarbejde i internationale fiskeriorganisationer.

Artikel 80 Energi

1. Parterne samarbejder på grundlag af markedsøkonomiske principper og principperne i traktaten om det europæiske energicharter for at fremme den gradvise integration af energimarkederne i Europa.

2. Samarbejdet rettes især mod:

- udformning og planlægning af energipolitikken, herunder de langsigtede aspekter

- management og erhvervsuddannelse i energisektoren

- fremme af energibesparelser og energieffektivitet

- udvikling af energiressourcer

- forbedring af distributionssystemet samt forbedring og diversificering af udbuddet

- miljøaspekterne af energiproduktion og -forbrug

- kernekraft, især nuklear sikkerhed

- en større åbning af energimarkedet, herunder lettelse af gas- og eltransmission

- elektricitet og gas, herunder undersøgelse af muligheden for sammenkobling af europæiske forsyningsnet

- modernisering af energiinfrastrukturen

- fastlæggelse af rammebetingelser for samarbejde mellem virksomheder i denne sektor

- overførsel af teknologi og knowhow

- samarbejde om pris- og beskatningspolitik i energisektoren

- regionalt samarbejde i energisektoren mellem Østersølandene, navnlig som et vigtigt bidrag til energiforsyningssikkerhed i regionen.

3. Der ydes om fornødent faglig bistand.

Artikel 81 Nuklear sikkerhed

1. Det er formålet med samarbejdet at tilvejebringe en sikrere anvendelse af kernekraft.

2. Samarbejdet på det nukleare område tager i første række sigte på følgende:

- forskning og beskyttelsesforanstaltninger til forøgelse af sikkerheden særlig i forbindelse med affaldsprodukter på oparbejdningsanlægget for uranmalm i Sillamäe og på det tidligere sovjetiske atomubådstræningscenter i Paldiski

- personaleuddannelse- forbedring af love og forskrifter i Estland om nuklear sikkerhed og styrkelse af tilsynsmyndighederne og forøgelse af deres ressourcer

- nuklear sikkerhed, nukleart katastrofeberedskab og styring i tilfælde af uheld

- strålingsbeskyttelse, herunder overvågning af stråling fra miljøet

- problemer vedrørende brændselskredsløb, sikkerhedskontrol og fysisk beskyttelse af nukleare materialer

- forvaltning af radioaktivt affald

- nedlukning og demontering af nukleare anlæg

- dekontaminering

- fastlæggelse af ensartede sikkerhedsnormer til beskyttelse af arbejdstagernes sundhed, offentligheden og miljøet og sikring af, at de overholdes.

3. Samarbejdet omfatter udveksling af oplysninger og erfaringer samt F& U-aktiviteter i overensstemmelse med bestemmelserne vedrørende videnskab og teknologi.

4. Parterne er enige om nødvendigheden af, at de inden for rammerne af deres respektive beføjelser og kompetence bestræber sig på at samarbejde om bekæmpelse af atomsmugling. Samarbejdet på dette område bør omfatte udveksling af information, teknisk støtte til analyse, identificering og bortskaffelse af materialet og administrativ og faglig bistand til indførelse af en effektiv toldkontrol. Der kan efter behov fastlægges yderligere samarbejde på dette område.

Artikel 82 Miljø

1. Parterne udvikler og styrker deres samarbejde om miljø og sundhed.

2. Samarbejdet omfatter især følgende:

- effektiv overvågning af forureningsniveauer

- bekæmpelse af lokal, regional og grænseoverskridende luft- og vandforurening

- effektiv, bæredygtig og ren produktion og anvendelse af energi; sikkerheden på industrianlæg (herunder nukleare anlæg)

- klassificering og sikker behandling af kemikalier

- vandkvalitet, særlig i grænseoverskridende vandveje (beskyttelse af Østersøen mod forurening fra skibe, kunstige øer, platforme og andre kilder)

- nedbringelse af affaldsmængder, genvinding og sikker bortskaffelse af affald og gennemførelse af Basel-konventionen

- bæredygtig udnyttelse af ikke-fornyelige naturressourcer

- landbrugets indvirkning på miljøet, jorderosion og forurening med landbrugskemikalier, vandeutrofiering

- beskyttelse af skove, flora og fauna

- bevarelse af den biologiske mangfoldighed

- fredede områder

- planlægning af arealudnyttelsen, herunder byggeri og byplanlægning

- forbedring af den offentlige transport, især i byer

- anvendelse af økonomiske og fiskale instrumenter

- forvaltning af kystlinjen og forebyggelse af havforurening

- globale klimaforandringer

- genopretning af forurenede områder

- beskyttelse af menneskets sundhed mod miljørisici.

3. Samarbejdet finder navnlig sted gennem:

- udveksling af information og eksperter, især inden for overførsel af rene teknologier og sikker anvendelse af miljøvenlig bioteknologi

- institutionsopbygning og uddannelsesprogrammer

- overførsel af teknologi og knowhow

- tilnærmelse af lovgivning (fællesskabsstandarder)

- samarbejde på regionalt plan (herunder mellem de tre baltiske lande og inden for rammerne af Det Europæiske Miljøagentur) og på internationalt plan

- udvikling af strategier, særlig med hensyn til globale og klimatiske spørgsmål

- oplysning og information om miljøspørgsmål

- konsekvensanalyser på miljøområdet.

Artikel 83 Transport

1. Parterne udvikler og intensiverer samarbejdet på transportområdet med henblik på at sætte Estland i stand til:

- at omstrukturere og modernisere sin transportsektor;

- at øge bevægeligheden for personer og gods og forbedre adgangen til transportmarkedet ved at fjerne administrative, tekniske og andre hindringer

- at lette Fællesskabets transit gennem Estland ad landevej, med jernbane, ad indre vandveje og med kombineret transport

- at opnå driftsstandarder svarende til dem, der findes i Fællesskabet

- at forbedre trafik- og transportsikkerheden og mindske de skadelige virkninger for miljøet.

2. Samarbejdet omfatter navnlig følgende:

- uddannelsesprogrammer inden for økonomi, jura og teknik og forberedelse af de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for udvikling og gennemførelse af politikken, herunder privatisering af transportsektoren

- faglig bistand og rådgivning og informationsudveksling (konferencer og seminarer)

- støtte til udvikling af infrastrukturen i Estland.

3. I samarbejdet prioriteres følgende områder:

- bygning og modernisering, på anerkendte transeuropæiske korridorer og hovedruter af fælles interesse, af vej-, jernbane-, indre vandvejs-, havne- og lufthavsinfrastrukturer

- forbedring af forholdene, nedbringelse af ventetiderne og lettelse af passagen ved grænseovergangene på det estiske afsnit af den multimodale Kreta-korridor nr. 1, på grundlag af normer fastlagt ved Den Europæiske Unions internationale aftaler med henblik på sikring af interoperabilitet

- forvaltning af jernbaner, havne og lufthavne, herunder samarbejde mellem de relevante nationale myndigheder

- fysisk planlægning, herunder byggeri og byplanlægning

- forbedring af det tekniske udstyr, så det bringes på linje med fællesskabsstandarderne, især inden for kombineret vej- og jernbanetransport, anvendelse af containere og omladning

- bidrag til udviklingen af en transportpolitik, der er forenelig med transportpolitikken i Fællesskabet

- fremme af nærskibsfart (short-sea shipping) som alternativ til landtransport og som en transportform, der er specielt velegnet i Østersøregionen

- fremme af fælles forsknings- og udviklingsprogrammer

- konkrete projekter i tresidet eller multilateralt (Østersørådet) regi for regionalt samarbejde, såsom Via Baltica

- gensidig udveksling af transportdata.

Artikel 84 Telekommunikation, posttjenester og radiofoni

1. Parterne bestræber sig på at udvide og styrke samarbejdet inden for telekommunikation. Det omfatter:

- udveksling af information om politikken på telekommunikations-, post- og radiofoniområdet

- indførelse af stabile og konsistente lovgivningsmæssige rammer for telekommunikation, posttjenester og radiofoni

- udveksling af teknisk og anden information og tilrettelæggelse af seminarer, workshopper og konferencer for eksperter fra begge sider

- uddannelses- og rådgivningsaktiviteter

- overførsel af teknologi

- fælles gennemførelse af projekter med deltagelse af relevante instanser fra begge sider

- fremme af anvendelsen af europæiske standarder og certificeringssystemer

- fremme af nye kommunikationsfaciliteter, tjenesteydelser og anlæg, særlig sådanne, som har kommercielle anvendelsesformål.

2. Aktiviteterne skal rette sig mod følgende prioriterede områder:

- udvikling og anvendelse af en sektorbestemt markedspolitik for telekommunikation, posttjenester og radiofoni i Estland og af retlige forskrifter og procedurer

- modernisering af Estlands telekommunikationsnet og integration heraf i de europæiske og verdensomspændende net

- samarbejde inden for de europæiske standardiseringsorganer

- integration af transeuropæiske systemer

- retlige aspekter af telekommunikation

- forvaltning af telekommunikation i det nye europæiske erhvervsklima: organisatoriske strukturer, strategier og planlægning, indkøbsprincipper, takststruktur inden for taletelefonitjeneste

- fysisk planlægning, byggeri og byplanlægning

- forbedring af datanettet og udvikling af databaserede informationstjenester.

Artikel 85 Informationsinfrastruktur

Parterne bestræber sig på at udvide og styrke samarbejdet med henblik på etablering af en global informationsinfrastruktur. Det omfatter:

- udveksling af information om politik og programmer, der tager sigte på etablering af informationsinfrastrukturen og de tilsvarende tjenester

- snævert samarbejde mellem institutioner, der forvalter de nuværende informationsnet (universitets- og/eller regeringsorganer)

- udveksling af information om teknologi og markedsbehov og anden information; organisering af seminarer, workshopper og konferencer for eksperter og erhvervsfolk fra begge parter

- uddannelses- og rådgivningsaktiviteter

- fælles gennemførelse af projekter

- fremme og godkendelse af standarder, certificering og prøvning

- fremme af passende lovgivningsmæssige rammer

- foranstaltninger til fremme af informationstjenesternes og -infrastrukturens vækst.

Artikel 86 Bank- og forsikringsvæsen og andre finansielle tjenesteydelser

1. Parterne samarbejder med henblik på at skabe og udvikle egnede rammer for fremme af bank- og forsikringsvirksomhed samt sektoren for finansielle tjenesteydelser i Estland.

2. Samarbejdet skal fokusere på:

- udvikling af effektive regnskabs- og revisionssystemer i Estland på grundlag af internationale regler og fællesskabsstandarder

- styrkelse og omstrukturering af bankvæsen og finansielle systemer

- forbedring og harmonisering af overvågning og regulering af bankvirksomhed og finansielle tjenesteydelser

- udarbejdelse af terminologiglosarer

- udveksling af oplysninger navnlig om gældende lovgivning og lovgivning, der er under forberedelse

- udarbejdelse og oversættelse af fællesskabslovgivning og estisk lovgivning.

3. Med henblik herpå skal samarbejdet omfatte faglig bistand og uddannelse.

Artikel 87 Samarbejde om revision og finansiel kontrol

1. Parterne samarbejder med henblik på at udvikle effektive finansielle kontrol- og revisionssystemer i den estiske administration på grundlag af standardmetoder og -procedurer i Fællesskabet.

2. Samarbejdet sigter navnlig mod:

- udveksling af relevante oplysninger om revisionssystemer

- harmonisering af revisionsdokumenter

- uddannelse og rådgivning.

3. Med henblik herpå yder Fællesskabet om fornødent faglig bistand.

Artikel 88 Monetær politik

På anmodning af de estiske myndigheder stiller Fællesskabet faglig bistand til rådighed for at støtte Estlands bestræbelser på gradvis at bringe sin politik på linje med Det Europæiske Monetære System. Dette omfatter uformel udveksling af oplysninger om principperne og politikken for Det Europæiske Monetære System og systemets funktion.

Artikel 89 Hvidvaskning af penge

1. Parterne er enige om nødvendigheden af at gøre en energisk indsats for og samarbejde om at forhindre, at deres finansielle systemer benyttes til hvidvaskning af indtægter fra kriminelle aktiviteter i almindelighed og narkotikakriminalitet i særdeleshed.

2. Samarbejdet på dette område omfatter administrativ og faglig bistand med henblik på fastlæggelse af egnede standarder til bekæmpelse af hvidvaskning af penge svarende til dem, der er vedtaget af Fællesskabet og andre internationale organer på dette område, især Financial Action Task Force (FATF).

Artikel 90 Regionaludvikling

1. Parterne styrker deres indbyrdes samarbejde om regionaludvikling og fysisk planlægning.

2. Til dette formål kan der træffes følgende foranstaltninger:

- informationsudveksling mellem nationale, regionale eller lokale myndigheder om regionalpolitik og fysisk planlægningspolitik og om fornødent bistand til Estland til fastlæggelse af en sådan politik

- fælles indsats fra regionale og lokale myndigheder inden for økonomisk udvikling

- undersøgelse af fælles initiativer til udvikling af interregionalt samarbejde med Østersøregioner i Fællesskabet

- udveksling af besøg med henblik på undersøgelse af mulighederne for samarbejde og bistand

- udveksling af embedsmænd og eksperter

- faglig bistand med særligt henblik på udviklingen af ugunstigt stillede regioner

- fastlæggelse af programmer for udveksling af information og erfaringer, også gennem seminarer.

Artikel 91 Samarbejde på det sociale område

1. Hvad angår sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og befolkningssundhed, udvikler parterne et indbyrdes samarbejde med det sigte at øge beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed med udgangspunkt i det bestående beskyttelsesniveau i Fællesskabet. Samarbejdet skal navnlig omfatte:

- faglig bistand

- udveksling af eksperter

- samarbejde mellem virksomheder

- informations- og uddannelsesaktiviteter

- befolkningssundhed.

2. Med hensyn til beskæftigelsen rettes samarbejdet mellem parterne især mod:

- organisering af arbejdsmarkedet

- modernisering af arbejdsformidling og erhvervsvejledning

- planlægning og gennemførelse af regionale omstruktureringsprogrammer

- befordring af den lokale beskæftigelsesudvikling.

Samarbejdet på disse områder gennemføres i form af bl.a. undersøgelser, ekspertbistand, information og uddannelse.

3. Hvad angår social sikring, søger parterne gennem deres samarbejde at tilpasse det sociale sikringssystem i Estland til den nye økonomiske og sociale situation, navnlig i kraft af ekspertbistand, information og uddannelse.

Artikel 92 Turisme

Parterne intensiverer og udvikler deres indbyrdes samarbejde vedrørende turisme, især med henblik på:

- at lette turismen

- at øge informationsstrømmen gennem internationale netværk, databaser osv.

- at overføre knowhow gennem erhvervsuddannelse, udvekslinger og seminarer

- at styrke regionale samarbejdsprojekter

- at undersøge mulighederne for fælles aktiviteter (grænseoverskridende projekter, venskabsbyer osv.)

- at indføre edb-baserede booking- og informationssystemer (fortrinsvis fælles for alle tre baltiske stater) og forbrugerbeskyttelsesnormer for turister.

Artikel 93 Information og kommunikation

1. Hvad information og kommunikation angår, tager Fællesskabet og Estland passende skridt til at stimulere en effektiv gensidig udveksling af information. Der lægges særlig vægt på programmer, der har til formål at give offentligheden grundlæggende information om Den Europæiske Union og at give bestemte kredse i Estland mere specialiseret information, herunder om muligt adgang til Fællesskabets databaser.

2. Parterne foretager en koordinering og, hvis det er hensigtsmæssigt, en harmonisering af deres politik vedrørende regulering af grænseoverskridende radio- og fjernsynsudsendelser, tekniske standarder og fremme af europæisk audiovisuel teknologi.

3. Samarbejdet kan efter behov omfatte udvekslingsprogrammer, stipendier og uddannelsesmuligheder for journalister og eksperter inden for mediesektorerne.

Artikel 94 Forbrugerbeskyttelse

1. Parterne samarbejder med henblik på at opnå fuld overensstemmelse mellem forbrugerbeskyttelsessystemerne i Estland og Fællesskabet. En effektiv forbrugerbeskyttelse er nødvendig for at sikre, at markedsøkonomien fungerer på rette vis.

2. I det øjemed og ud fra deres fælles interesser fremmer og sikrer parterne:

- en aktiv forbrugerbeskyttelsespolitik i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og eventuelle relevante FN-retningslinjer for forbrugerbeskyttelse

- tilnærmelse af lovgivningen og tilpasning af forbrugerbeskyttelsen i Estland, så den bringes på linje med forbrugerbeskyttelsen i Fællesskabet

- en effektiv retlig beskyttelse af forbrugerne for at forbedre forbrugsgodernes kvalitet og opretholde passende sikkerhedsstandarder.

3. Samarbejdet omfatter:

- udveksling af information om farlige produkter

- uddannelse af specialister i forbrugerbeskyttelse for regeringen og private organisationer

- støtte til udvikling af uafhængige organisationer, der har til formål at gøre forbrugerne mere bevidste, især i kraft af information

- oprettelse af informations- og rådgivningscentre til bilæggelse af tvister og ydelse af juridisk og anden forbrugerrådgivning; der træffes foranstaltninger til samarbejde mellem centrene i Estland og Fællesskabet

- adgang til Fællesskabets databanker

- fremme af udvekslinger mellem forbrugerrepræsentanter.

4. Fællesskabet yder om fornødent faglig bistand.

Artikel 95 Told

1. Parterne forpligter sig til at udvikle toldsamarbejdet for at sikre overholdelse af alle bestemmelser, der skal vedtages i forbindelse med handel, og at opnå en tilnærmelse af Estlands toldsystem til Fællesskabets og således medvirke til at lette de liberaliseringsskridt, der planlægges i henhold til denne aftale.

2. Samarbejdet omfatter især følgende:

- udveksling af information, herunder om undersøgelsesmetoder

- udvikling af grænseinfrastrukturen

- indførelse af det administrative enhedsdokument og sammenkobling mellem forsendelsesordningerne i Fællesskabet og Estland

- forenkling af kontrol og formaliteter i forbindelse med godstransport

- tilrettelæggelse af seminarer og udstationeringer

- støtte til indførelse af moderne toldinformationssystemer

- tilnærmelse af den estiske varenomenklatur til Fællesskabets kombinerede nomenklatur

- strukturel tilnærmelse af Estlands toldtarifsystem til Fællesskabets.

Der ydes om fornødent faglig bistand.

3. Uden at det berører det yderligere samarbejde omhandlet i denne aftale, særlig artikel 99 og afsnit VII, ydes den gensidige bistand mellem parternes administrative myndigheder i toldspørgsmål i overensstemmelse med bestemmelserne i protokol 5.

Artikel 96 Statistisk samarbejde

1. Samarbejdet på dette område tager sigte på at udvikle et effektivt statistisk system, der hurtigt og rettidigt kan give de fornødne pålidelige statistiske oplysninger til at støtte og overvåge den økonomiske reformproces og bidrage til at udvikle privat foretagsomhed i Estland.

2. Parterne samarbejder især om:

- at styrke Estlands statistiske system

- at fremme en harmonisering med internationale (og særlig Fællesskabets) metoder, standarder og klassifikationer

- at tilvejebringe de fornødne data til støtte for og overvågning af de økonomiske reformer

- at stille de relevante makroøkonomiske og mikroøkonomiske data til rådighed for den private sektor, pressen og andre samfundsmæssige og økonomiske aktører

- at sikre oplysningernes fortrolighed

- at udveksle statistiske oplysninger.

3. Fællesskabet yder om fornødent faglig bistand.

Artikel 97 Økonomi

1. Fællesskabet og Estland befordrer den økonomiske reform- og integrationsproces ved at samarbejde om en bedre forståelse af de grundlæggende elementer i deres respektive økonomier og om formulering og gennemførelse af økonomisk politik i en markedsøkonomi.

2. Med henblik herpå skal Fællesskabet og Estland:

- udveksle oplysninger om makroøkonomiske resultater og udsigter og om udviklingsstrategier

- sammen undersøge økonomiske spørgsmål af gensidig interesse, herunder fastlæggelse af rammer for økonomisk politik og midlerne til gennemførelse heraf

- særlig på grundlag af handlingsprogrammet for samarbejde om økonomiske aspekter anspore til et bredt samarbejde mellem økonomer og erhvervsledere i Fællesskabet og Estland med henblik på at fremme overførslen af knowhow til udformning af økonomiske politikker og sikre en vid udbredelse af resultaterne af den relevante forskning.

Artikel 98 Offentlig administration

Parterne fremmer samarbejdet mellem deres offentlige forvaltningsmyndigheder, herunder tilrettelæggelse af udvekslingsprogrammer, for at sikre et bedre gensidigt kendskab til deres respektive systemers struktur og funktionsmåde.

Artikel 99 Narkotika

1. Inden for rammerne af deres respektive beføjelser og kompetence samarbejder parterne om at øge effektiviteten og gennemslagskraften af politik og foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig produktion af, forsyning og handel med narkotika og psykotrope stoffer, herunder forebyggelse af omdirigering af kemiske prækursorstoffer, samt om fremme af forebyggelse og formindskelse af efterspørgslen efter narkotika.

2. Parterne enes om de nødvendige samarbejdsmetoder til at virkeliggøre disse mål, herunder retningslinjerne for gennemførelsen af fælles aktioner.

3. Samarbejdet på dette område baseres på gensidige konsultationer og snævert samarbejde mellem parterne om mål og foranstaltninger på de i stk. 1 omhandlede felter og omfatter bl.a. om muligt faglig bistand fra Fællesskabet.

Samarbejdet med henblik på bekæmpelse af ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer omfatter faglig og administrativ bistand vedrørende bl.a.:

- udformning og gennemførelse af national lovgivning

- oprettelse og styrkelse af institutioner og informationscentre og social- og sundhedscentre

- effektivisering af institutioner, der arbejder med bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel

- personaleuddannelse og forskning

- modvirkning af anvendelse af prækursorer og andre kemiske stoffer til ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer ved fastlæggelse af egnede standarder svarende til dem, der er vedtaget af Fællesskabet og relevante internationale organer, navnlig Chemical Action Task Force (CATF).

Parterne kan aftale at inddrage andre områder.

AFSNIT VII SAMARBEJDE OM BEKÆMPELSE AF ULOVLIGE AKTIVITETER

Artikel 100

1. Inden for deres beføjelser og kompetence samarbejder parterne om at bekæmpe især følgende ulovlige aktiviteter:

- ulovlig indvandring og deres statsborgeres ulovlige ophold på den anden parts område under hensyntagen til principperne om og praksis for fornyet indrejse

- korruption

- ulovlige transaktioner med industriaffald og forfalskede varer

- ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer

- organiseret kriminalitet

- menneskesmugling og kriminalitet i forbindelse med netværksvirksomhed, der fremmer ulovlig indvandring

- tyveri af og ulovlig handel med radioaktivt og nukleart materiale

- ulovlig overførsel af motorkøretøjer.

2. Samarbejdet om de i stk. 1 omhandlede anliggender baseres på gensidige konsultationer og snæver koordinering mellem parterne og omfatter faglig og administrativ bistand til:

- udformning af national lovgivning

- oprettelse af informationscentre og databaser

- effektivisering af institutioner, der har til opgave at bekæmpe ulovlige aktiviteter

- uddannelse af personale og udvikling af undersøgelsesmuligheder

- udformning af gensidigt acceptable foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlige aktiviteter.

Parterne kan aftale at inddrage andre områder.

AFSNIT VIII KULTURELT SAMARBEJDE

Artikel 101

1. Parterne forpligter sig til at fremme, stimulere og lette det kulturelle samarbejde. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan Fællesskabets eller en eller flere medlemsstaters