BILAG

BETINGELSER FOR EU-FARTØJERS FISKERI I GUINEA-BISSAUS FISKERIZONE

KAPITEL I

Generelle bestemmelser

1. Udpegning af kompetente myndigheder

Med henblik på anvendelsen af dette bilag, og medmindre andet er fastsat, forstås ved enhver henvisning til en ansvarlig myndighed i henholdsvis Unionen og Guinea-Bissau følgende:

— for Unionen: Europa-Kommissionen, i givet fald via EU-delegationen i Guinea-Bissau

— for Guinea-Bissau: det ministerium, der er ansvarligt for fiskeri.

2. Tilladt fiskerizone

Den fiskerizone, som EU-fartøjer har tilladelse til at fiske i, skal svare til Guinea-Bissaus fiskerizone, herunder den del, der svarer til den fælles zone mellem Guinea-Bissau og Senegal, i overensstemmelse med Guinea-Bissaus lovgivning og de relevante internationale konventioner, som Guinea-Bissau er part i.

Basislinjerne er fastlagt i national lovgivning.

3. Udpegning af lokal repræsentant

Ethvert EU-fartøj, bortset fra tunfiskerfartøjer, der vil ansøge om fiskeritilladelse i henhold til den denne protokol, skal repræsenteres af en repræsentant med bopæl i Guinea-Bissau.

4. Bankkonto

Inden denne protokol træder i kraft, giver Guinea-Bissau Unionen meddelelse om, hvilken bankkonto eller hvilke bankkonti de beløb, som EU-fartøjerne skal betale i henhold til aftalen, bør indsættes på. Omkostningerne i forbindelse med bankoverførslerne betales af rederne.

5. Kontaktcentre

Parterne underretter hinanden om deres respektive kontaktpunkter, som gør det muligt at udveksle oplysninger om denne protokols gennemførelse, navnlig om spørgsmål vedrørende udveksling af samlede data om fangster og fiskeriindsatser, procedurer vedrørende fiskeritilladelser og gennemførelse af sektorstøtten.

KAPITEL II

Fiskeritilladelser

Del 1

Gældende procedurer

1. Betingelse for tildeling af fiskeritilladelse — berettigede fartøjer

De fiskeritilladelser, der er omhandlet i aftalens artikel 6, udstedes på den betingelse, at fartøjet er opført i Unionens register over fiskerfartøjer og overholder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 (1). Alle tidligere forpligtelser i relation til rederen, fartøjsføreren eller selve fartøjet som følge af deres fiskeriaktiviteter i Guinea-Bissau som led i aftalen skal være opfyldt.

2. Ansøgning om fiskeritilladelse

Unionen indgiver en fiskeritilladelsesansøgning for hvert fartøj, der ønsker at fiske i henhold til aftalen, til Guinea-Bissau mindst 40 dage før datoen for den ønskede gyldighedsperiodes begyndelse på et skema som vist i tillægget til bilaget til denne protokol.

Ved hver førstegangsansøgning om fiskeritilladelse under denne protokol, eller ved ansøgning om fiskeritilladelse efter en teknisk ændring af det pågældende fartøj, indsendes der sammen med ansøgningen:

a) bevis for betaling af den faste afgift for den ønskede fiskeritilladelses gyldighedsperiode

b) navn og adresse på fartøjets eventuelle lokale repræsentant

c) for så vidt angår trawlere, bevis for forudbetaling af det faste observatørbidrag

d) for så vidt angår trawlere, attest for fartøjets tonnage udstedt af flagstaten.

Ved fornyelse af en fiskeritilladelse under denne protokol skal ansøgningen om fornyelse for et fartøj, hvis tekniske specifikationer ikke er blevet ændret, blot ledsages af et bevis for betaling af afgiften og i givet fald det faste observatørbidrag.

3. Udstedelse af fiskeritilladelse

Guinea-Bissau udsteder den oprindelige fiskeritilladelse senest 25 dage efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning og senest 15 dage før fangstperiodens start. Denne tilladelse sendes til rederne:

— for så vidt angår trawlere, via redernes repræsentanter, med en kopi til Unionen, og

— for så vidt angår tunfiskerfartøjer, via Unionens delegation i Guinea-Bissau.

For tunfiskefartøjer sender den kompetente myndighed straks elektronisk en kopi af denne fiskeritilladelse til rederen og i givet fald til dennes lokale repræsentant med kopi til Unionen. Gyldigheden af denne kopi udløber ved modtagelsen originaleksemplaret af fiskeritilladelsen. Kopien, der opbevares om bord på tunfiskerfartøjer, er gyldigt i 40 dage og sidestilles i denne periode med originaleksemplaret.

Ved fornyelse af en fiskeritilladelse i denne protokols gyldighedsperiode skal den nye fiskeritilladelse indeholde en utvetydig henvisning til den oprindelige fiskeritilladelse.

Unionen sender fiskeritilladelsen til rederen eller dennes repræsentant. Hvis Unionens kontor er lukket, kan Guinea-Bissau sende fiskeritilladelsen direkte til rederen eller dennes repræsentant med kopi til Den Europæiske Union.

4. Liste over fartøjer, der har tilladelse til at fiske

Så snart Guinea-Bissau har udstedt fiskeritilladelserne, opstiller det for hver fartøjskategori hurtigst muligt en endelig liste over de fartøjer, der har tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone. Denne liste sendes straks elektronisk til den nationale fiskerikontrolmyndighed og Unionen.

5. Fiskeritilladelsers gyldighedsperiode

Fiskeritilladelserne udstedes for en periode på et kvartal, halvår eller år.

Med henblik på bestemmelse af gyldighedsperiodens start forstås ved årlig periode:

a) i denne protokols første anvendelsesår, perioden mellem den dato, hvor protokollen tages midlertidigt i anvendelse, og den 31. december samme år

b) derefter, hvert hele kalenderår

c) i denne protokols sidste anvendelsesår, perioden fra den 1. januar til datoen for denne protokols udløb.

En gyldighedsperiode for et kvartal eller et halvår starter den første dag i hver måned. Fiskeritilladelsernes gyldighedsperiode må dog ikke strække sig længere end til den 31. december i udstedelsesåret.

6. Opbevaring af fiskeritilladelsen om bord

Fiskeritilladelsen skal altid være om bord på fartøjet.

Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline har dog tilladelse til at fiske, så snart de er opført på den foreløbige liste. Sådanne fartøjer skal altid medføre den foreløbige liste, indtil de har fået udstedt fiskeritilladelse.

7. Overdragelse af fiskeritilladelser

En tilladelse udstedes til et specifikt fartøj og kan ikke overdrages.

I tilfælde af force majeure og på anmodning af Unionen udskiftes fiskeritilladelsen dog med en ny tilladelse, der udstedes til et andet fartøj svarende til det fartøj, som skal udskiftes.

En sådan overdragelse foregår på den måde, at rederen eller dennes repræsentant i Guinea-Bissau tilbageleverer den fiskeritilladelse, der skal udskiftes, og at Guinea-Bissau hurtigst muligt udsteder erstatningstilladelsen. Erstatningstilladelsen udstedes straks til rederen eller dennes repræsentant, når den tilladelse, der skal udskiftes, tilbageleveres efter den tekniske inspektion i overensstemmelse med punkt 9 i dette kapitel. Erstatningstilladelsen er gyldig fra den dag, hvor den tilladelse, der skal udskiftes, leveres tilbage.

For trawlere gælder det, at hvis det fartøj, der erstatter et andet, har en større bruttoregistertonnage end det erstattede fartøj, betales den supplerende afgift pro rata i forhold til tonnageforskellen og den resterende gyldighedsperiode. Den supplerende afgift betales af rederen, når fiskeritilladelsen overdrages.

Guinea-Bissau ajourfører straks listen over fartøjer, der har tilladelse til at fiske. Den nye liste sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed og Unionen.

8. Hjælpefartøjer

Efter anmodning fra Unionen giver Guinea-Bissau tilladelse til, at EU-fartøjer med fiskeritilladelse benytter hjælpefartøjer. Hjælpefartøjer skal sejle under en EU-medlemsstats flag eller tilhøre et EU-selskab og må ikke være udstyret til fiskeri.

Guinea-Bissau opstiller listen over de hjælpefartøjer, der har fået udstedt tilladelse, og meddeler den hurtigst muligt til den nationale fiskerikontrolmyndighed og Unionen.

Hjælpefartøjer skal være i besiddelse af en behørig tilladelse, der er udstedt i overensstemmelse med Guinea-Bissaus lovgivning mod betaling af en årlig afgift.

9. Teknisk inspektion af trawlere

En gang om året eller efter en ændring af fartøjets tonnage, eller hvis anvendelsen af andre fiskeredskaber medfører en ændring af fiskerikategori, skal enhver form for EU-trawlere indfinde sig i havnen i Bissau for at undergå en teknisk inspektion i overensstemmelse med Guinea-Bissaus gældende lovgivning.

Formålet med den tekniske inspektion er at kontrollere, om fartøjets tekniske specifikationer og de fiskeredskaber, der er om bord, opfylder bestemmelserne, og om de sundhedsmæssige regler og bestemmelserne om påmønstring af nationale sømænd er overholdt.

Guinea-Bissau skal gennemføre den tekniske inspektion inden for højst 48 timer efter trawlerens ankomst til havnen, forudsat at ankomsten er blevet anmeldt på forhånd.

Efter den tekniske inspektion udsteder Guinea-Bissau straks en overensstemmelsesattest til fartøjets fører.

Overensstemmelsesattesten gælder for ét år. Der skal dog indhentes en ny overensstemmelsesattest ved enhver ændring til eller fra rejefiskeri. Desuden er det nødvendigt med en ny overensstemmelsesattest, i tilfælde af at fartøjet forlader Guinea-Bissaus fiskerizone i en periode på over 45 dage.

Overensstemmelsesattesten skal altid være om bord på fartøjet.

Udgifterne til den tekniske inspektion afholdes af rederen og svarer til det beløb, der er fastsat i tariffen i Guinea-Bissaus lovgivning. Disse udgifter må ikke være højere end de beløb, der betales for samme ydelse af de nationale fartøjer eller fartøjer med tredjelandsflag.

Del 2

Afgifter og forskud

De faste afgift er fastsat i specifikationsbladene i tillægget til dette bilag for de enkelte fiskerikategorier. Den inkluderer alle nationale og lokale afgifter, undtagen havneafgifter og udgifter til tjenesteydelser.

Hvis fiskeritilladelsens gyldighedsperiode er på under ét år, tilpasses den faste afgift forholdsmæssigt til den ønskede gyldighedsperiode. Den forhøjes eventuelt med et tillæg for kvartals- eller halvårsperioder efter de satser, der er fastlagt i de relevante specifikationsblade.

KAPITEL III

Tekniske bevarelsesforanstaltninger

De tekniske foranstaltninger, der gælder for EU-fartøjer med fiskeritilladelse med hensyn til fiskeriområde, fiskeredskaber og bifangster, er fastsat i specifikationsbladene i tillægget til dette bilag for de enkelte fiskerikategorier.

Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline skal overholde alle henstillingerne fra ICCAT.

KAPITEL IV

Fangstopgørelse

1. Fiskerilogbog

Føreren af et EU-fartøj, der fisker i henhold til aftalen, skal føre en fiskerilogbog. For tunfiskerfartøjer skal fiskerilogbogen være i overensstemmelse med de relevante ICCAT-resolutioner, der gælder for indsamling og indberetning af fiskeridata.

Fartøjsføreren registrerer hver dag i fiskerilogbogen fangstmængden af hver art, identificeret ved artens alfa-3-FAO-kode, om bord, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk. For hver hovedart registrerer fartøjsføreren også nulfangst.

Fartøjsføreren registrerer i fiskerilogbogen også hver dag den eventuelle udsmidsmængde af hver art, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk.

Fiskerilogbogen udfyldes letlæseligt med blokbogstaver og underskrives af fartøjsføreren.

Fartøjsføreren er ansvarlig for, at de data, der registreres i fiskerilogbogen, er korrekte.

2. Fangstopgørelse

2.1. I denne protokols første og andet anvendelsesår benyttes systemet med forvaltning af fiskeriindsatsen

Fartøjsføreren rapporterer fartøjets fangster ved til Guinea-Bissau at indgive sine fiskerilogbøger for den periode, hvor fartøjet har befundet sig i Guinea-Bissaus fiskerizone.

Fartøjsføreren sender fiskerilogbøgerne til Guinea-Bissau på den dertil beregnede e-mailadresse. Guinea-Bissau anerkender straks modtagelsen pr. e-mail.

Alternativt kan fiskerilogbøgerne også sendes således:

a) hvis fiskerfartøjet anløber en havn i Guinea-Bissau, skal originaleksemplaret af hver fiskerilogbog afleveres til repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri i Guinea-Bissaus fiskeriministerium (»generaldirektoratet for industrifiskeri«), som skriftligt bekræfter modtagelsen heraf

b) hvis fiskerfartøjet forlader Guinea-Bissaus fiskerizone uden at have anløbet havn i Guinea-Bissau, sendes hver original fiskerilogbog med posten senest 14 dage efter anløb af anden havn og under alle omstændigheder senest 30 dage efter, at fartøjet har forladt Guinea-Bissaus fiskerizone.

Fartøjsføreren sender en kopi af alle fiskerilogbøger til Unionen. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline sender fartøjsføreren også en kopi af alle fiskerilogbøger til ét af følgende videnskabelige institutter:

a) IRD (Institut de recherche pour le développement)

b) IEO (Instituto Español de Oceanografia), eller

c) Instituto Português do Mar e da Atmosfera (IPMA).

Hvis fartøjet vender tilbage til Guinea-Bissaus fiskerizone i fiskeritilladelsens gyldighedsperiode, indgives der en ny fiskeri- og fangstopgørelse.

Hvis bestemmelserne i dette kapitel ikke overholdes, kan Guinea-Bissau suspendere det pågældende fartøjs fiskeritilladelse, indtil Guinea-Bissau har modtaget en eventuelt manglende fangstopgørelse, og straffe rederen efter sanktionsbestemmelserne i gældende national lovgivning. Ved gentagne overtrædelser kan Guinea-Bissau nægte at forny en fiskeritilladelse. Guinea-Bissau underretter hurtigst muligt Unionen om enhver sanktion i den forbindelse.

2.2. Fra denne protokols tredje anvendelsesår benyttes systemet med kvoteforvaltning

1. Føreren af et EU-fartøj, der fisker i henhold til aftalen, skal føre en fiskerilogbog i overensstemmelse med de relevante ICCAT-resolutioner og -henstillinger. Fartøjsføreren er ansvarlig for, at de oplysninger, der registreres i den elektroniske fiskerilogbog, er korrekte.

2. Ethvert EU-fartøj, der har en tilladelse i henhold til denne protokol, skal være udstyret med et elektronisk system (i det følgende benævnt »EIS-system«), som er operationelt og i stand til at registrere og fremsende data vedrørende fartøjets fiskeri (i det følgende benævnt »EIS-data«).

3. Der gælder følgende nærmere bestemmelser for rapportering af fangster: a) førerne af alle fartøjer, der fisker i henhold til denne protokol i Guinea-Bissaus farvande, udfylder hver dag den elektroniske fiskerilogbog og sender den via EIS-systemet (tillæg 4) eller i tilfælde af funktionssvigt i EIS pr. e-mail til flagstatens fiskeriovervågningscenter (FOC) og til Guinea-Bissaus FOC senest syv dage efter, at de har forladt fiskerizonen. b) i den elektroniske fiskerilogbog registreres fangstmængden af hver art, der er fanget og beholdt om bord, med angivelse af artens alfa-3-FAO-kode, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk. For hver hovedart registrerer fartøjsføreren også nulfangst. Han registrerer ligeledes den eventuelle udsmidsmængde af hver art, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk.

4. Fartøjet sender EIS-dataene til sin flagstat, som automatisk stiller dem til rådighed for Guinea-Bissau. Flagstaten sikrer, at disse data modtages og registreres i en elektronisk database, hvor de kan opbevares sikkert i mindst 36 måneder.

5. Flagstaten og Guinea-Bissau sørger for, at de er udstyret med den hardware og software, der er nødvendig for den automatiske fremsendelse af EIS-data i det format, der er angivet i punkt 3 i tillæg 4 til dette bilag.

6. Ved fremsendelsen af EIS-data skal der anvendes elektroniske kommunikationsmidler, som forvaltes af Europa-Kommissionen, til standardiseret udveksling af fiskeridata.

7. Hvis fangstopgørelsesbestemmelserne ikke overholdes, kan Guinea-Bissau suspendere det pågældende fartøjs fiskeritilladelse, indtil Guinea-Bissau har modtaget en eventuelt manglende fangstopgørelse, og straffe rederen efter sanktionsbestemmelserne i gældende national lovgivning. Ved gentagne overtrædelser kan Guinea-Bissau nægte at forny en fiskeritilladelse. Guinea-Bissau underretter hurtigst muligt Unionen om enhver sanktion i den forbindelse.

8. Flagstaten og Guinea-Bissau skal hver især udpege en EIS-ansvarlig, der skal fungere som kontaktpunkt i spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette bilag. Flagstaten og Guinea-Bissau meddeler hinanden kontaktoplysningerne for deres EIS-ansvarlige og ajourfører, hvis det er relevant, straks disse oplysninger.

3. Overgang til et elektronisk system

Parterne holder samråd i Den Blandede Komité om de nærmere bestemmelser vedrørende overgangen til EIS, via hvilket EU-fartøjerne skal registrere og meddele Guinea-Bissau data om fiskeri, der har fundet sted i henhold til aftalen, elektronisk i overensstemmelse med bestemmelserne i tillægget til dette bilag.

Overgangen bør være effektiv senest ved begyndelsen af denne protokols tredje anvendelsesår.

4. Opgørelse over afgifter for tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline

På grundlag af fangstopgørelserne udarbejder Unionen for hvert tunfiskerfartøj og langlinefartøj med flydeline en endelig opgørelse over, hvor meget de enkelte fartøjer skal betale i afgift for deres fiskeri i det foregående kalenderår.

Unionen meddeler den endelige opgørelse til Guinea-Bissau og rederen inden den 31. maj i året efter det år, hvor fangsterne har fundet sted.

Hvis den endelige opgørelse lyder på et højere beløb end den forudbetalte faste afgift for fiskeritilladelsen, betaler rederen straks saldoen til Guinea-Bissau. Hvis den endelige opgørelse lyder på et lavere beløb end den faste afgift, får rederen ikke penge tilbage.

KAPITEL V

Landinger og omladninger

1. Landing eller omladning af fangster

Føreren af et EU-fartøj, der i havnen i Bissau ønsker at lande eller omlade fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone, giver mindst 24 timer før landing eller omladning repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri meddelelse om følgende:

a) navnet på det EU-fartøj, der ønsker at lande eller omlade fangster

b) landings- eller omladningshavn

c) forventet dato og klokkeslæt for landing eller omladning

d) mængde (i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk) af hver art, der skal landes eller omlades (angivet ved hjælp af artens alfa-3-FAO-kode)

e) ved omladning, modtagerfartøjets navn.

Ved omladning skal fartøjsføreren sikre, at modtagerfartøjet er i besiddelse af en tilladelse, som de kompetente myndigheder har udstedt for en sådan omladning.

Omladningen skal finde sted i havnen i Bissau, hvis geografiske koordinater fremsendes af de kompetente myndigheder til fartøjets fører og repræsentant. Omladning på havet er forbudt.

Hvis disse bestemmelser ikke overholdes, anvendes de relevante sanktioner i Guinea-Bissaus lovgivning.

2. Bidrag i naturalier til fødevaresikkerhed

Trawlere er forpligtet til at lande en del af deres fangst i Guinea-Bissau som led i landets fødevaresikkerhed. Landingerne skal finde sted således:

— 2,5 ton pr. kvartal pr. fartøj for fiskerfartøjer/blækspruttefiskerfartøjer

— 1,25 ton pr. kvartal pr. fartøj for rejefiskerfartøjer.

For at lette gennemførelsen af denne foranstaltning kan bidragene pr. fartøj samles i grupper af flere fartøjer og stilles til rådighed samlet for flere kvartaler. Landingerne skal finde sted i havnen i Bissau og skal godkendes af repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri.

Der udarbejdes en formular til modtagelse af sådanne bidrag i form af naturalydelser, som automatisk undertegnes af repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri og derefter returneres til fartøjsføreren.

Sådanne landinger kan gøres til genstand for nærmere regler, som aftales indbyrdes mellem parterne.

KAPITEL VI

Kontrol og inspektion

1. Indsejling i og udsejling af fiskerizonen

EU-fartøjer med fiskeritilladelse giver mindst 24 timer før hver indsejling i eller udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone, Guinea-Bissau meddelelse om sådan ind- eller udsejling. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline er fristen kun på 4 timer.

Når fartøjet meddeler, at det agter at sejle ind i eller ud af fiskerizonen, oplyser det især:

a) forventet dato, klokkeslæt og position for ind- eller udsejling

b) mængden af alle arter om bord, identificeret ved artens alfa-3-FAO-kode og udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal af fisk

c) varernes præsentationsform.

Sådan meddelelse sendes om muligt pr. e-mail, men ellers pr. fax eller via radio, alt efter tilfældet, til en e-mailadresse, et faxnummer eller en radiofrekvens meddelt af Guinea-Bissau. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt de berørte fartøjer og Unionen meddelelse om eventuelle ændringer af e-mailadresse, faxnummer eller radiofrekvens.

Ethvert fartøj, der tages i at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone uden i forvejen at have meddelt sin tilstedeværelse, betragtes som et fartøj, der fisker uden tilladelse.

2. Fartøjspositionsmeldinger — FOS

EU-fartøjer skal, når de befinder sig i Guinea-Bissaus fiskerizone, være udstyret med et satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS), som sikrer automatisk og løbende transmission hver time af deres position til FOC i fartøjernes flagstat.

Det er forbudt flytte, afbryde, ødelægge og beskadige satellitsystemet til kontinuerlig lokalisering om bord på skibet eller sætte det ud af funktion for bevidst at ændre, manipulere eller forfalske de oplysninger, som systemet udsender eller registrerer.

Positionsmeldinger og indberetninger af fangster skal primært sendes via FOS/EIS-systemet eller i tilfælde af funktionssvigt i EIS/FOS, via e-mail, fax eller radio. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt de berørte fartøjer og Unionen meddelelse om eventuelle ændringer af e-mailadresse, faxnummer eller radiofrekvens.

Hver positionsmelding skal indeholde følgende oplysninger:

a) fartøjets identifikation

b) fartøjets seneste geografiske position (længdegrad og breddegrad) med en fejlmargin på under 500 meter og et konfidensinterval på 99 %

c) dato og klokkeslæt for registrering af position

d) fartøjets hastighed og kurs, og

e) skal opfylde de krav til format, der er fastsat i tillæg 3.

Ethvert fartøj, der tages i at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone uden i forvejen at have meddelt sin tilstedeværelse, betragtes som et fartøj, der fisker ulovligt.

3. Inspektion til havs eller i havn

Inspektion til havs i Guinea-Bissaus fiskerizone eller i havn af EU-fartøjer med fiskeritilladelse foretages af fartøjer og kontrollører fra Guinea-Bissau, der tydeligt kan identificeres som fiskerikontrolfartøjer og fiskerikontrollører.

Inden Guinea-Bissau sender kontrollører om bord på et EU-fartøj, får fartøjet besked om, at Guinea-Bissau har besluttet at foretage inspektion. Inspektion foretages af højst to kontrollører, som skal fremvise id og legitimation for, at de er kontrollører, inden de foretager inspektion. De kan, hvis det er hensigtsmæssigt, ledsages af repræsentanter for Guinea-Bissaus nationale sikkerhedsstyrker i overensstemmelse med international havret.

Guinea-Bissaus kontrollører må ikke opholde sig længere om bord på EU-fartøjet, end det er nødvendigt for at løse inspektionsopgaverne. De foretager inspektion på en sådan måde, at fartøjet og dets fiskeri og last påvirkes mindst muligt.

Guinea-Bissau kan give tilladelse til, at kontrollører, der er godkendt af Unionen, deltager i inspektionen som observatører.

Føreren af EU-fartøjet bistår Guinea-Bissaus kontrollører med at komme om bord og i deres arbejde.

Ved afslutningen af hver inspektion udarbejder Guinea-Bissaus kontrollører en inspektionsrapport. Føreren af EU-fartøjet har ret til at anføre eventuelle bemærkninger i inspektionsrapporten. Inspektionsrapporten underskrives af den kontrollør, der udarbejder rapporten, og af EU-fartøjets fører.

Guinea-Bissaus kontrollører giver EU-fartøjets fører en kopi af inspektionsrapporten, inden de forlader fartøjet. Guinea-Bissau sender en kopi af inspektionsrapporten til Unionen senest otte dage efter inspektionen.

4. Kontrol af fangster

I denne protokols første to år med anvendelse af forvaltningssystemet med BRT foretages der stikprøvekontrol for at undersøge, om fangsterne er i overensstemmelse med de oplysninger, der er angivet i fiskerilogbøgerne, skiftevis på en tredjedel af de EU-trawlere, der har tilladelse til at fiske, pr. kvartal.

Hver kontrol foretages ved afslutningen af en fangstrejse efter 24 timers varsel og må ikke vare mere end fire timer.

Kontrollen foretages et sted, hvis geografiske koordinater vil blive fremsendt af de kompetente myndigheder til fartøjets fører og repræsentant.

Når forvaltningssystemet med TAC anvendes, tages hyppigheden af kontrollen af fangster op til revision fra protokollens tredje anvendelsesår for at tage hensyn til indførelsen af kontrol af fangstdata ved hjælp af EIS-systemet.

KAPITEL VII

Overtrædelser

1. Behandling af overtrædelser

Alle overtrædelser, som et EU-fartøj med fiskeritilladelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag begår, registreres i en inspektionsrapport.

Fartøjsførerens underskrift af inspektionsrapporten indskrænker ikke rederens ret til at forsvare sig mod den rapporterede overtrædelse.

2. Opbringning af et fartøj — informationsmøde

Et EU-fartøj, der har begået en overtrædelse, kan pålægges at indstille sit fiskeri og, hvis det befinder sig på havet, at anløbe havn i Guinea-Bissau, hvis der er hjemmel til det i national lovgivning for den pågældende overtrædelse.

Guinea-Bissau giver Unionen meddelelse om enhver opbringning af EU-fartøjer med fiskeritilladelse senest 48 timer efter opbringning. Sammen med en sådan meddelelse fremlægges der bevis for den pågældende overtrædelse.

Inden der træffes foranstaltninger over for fartøjet, fartøjsføreren eller lasten, bortset fra foranstaltninger, der skal sikre beviserne, arrangerer Guinea-Bissau på anmodning af Unionen senest én arbejdsdag efter meddelelsen om fartøjets opbringning et informationsmøde for at få belyst de forhold, der førte til fartøjets opbringning, og for at informere om eventuelle følger. Fartøjets flagstat kan sende en repræsentant til sådanne informationsmøder.

3. Sanktioner i forbindelse med overtrædelse — mæglingsprocedure

Sanktionen for den rapporterede overtrædelse fastsættes af Guinea-Bissau efter gældende national lovgivning.

Hvis en overtrædelse skal afgøres ved en retlig procedure, indledes der, inden en sådan procedure iværksættes, en mæglingsprocedure mellem Guinea-Bissau og Unionen for at bestemme sanktionens art og størrelse. En repræsentant for fartøjets flagstat kan deltage i en sådan mæglingsprocedure. Mæglingsproceduren afsluttes senest fire dage efter meddelelsen om fartøjets opbringning.

4. Retlig procedure — bankgaranti

Hvis mæglingsproceduren slår fejl, og overtrædelsen indbringes for den ansvarlige retlige myndighed, stiller det overtrædende fartøjs reder en bankgaranti i en bank udpeget af Guinea-Bissau på et beløb, der fastsættes af Guinea-Bissau, og som skal dække udgifterne i forbindelse med fartøjets opbringning, den forventede bøde og en eventuel erstatning. Bankgarantien frigives først, når den retlige procedure er afsluttet.

Bankgarantien frigives og betales tilbage til rederen staks efter domsafsigelsen således:

a) det fulde beløb, hvis der ikke er idømt nogen sanktion

b) saldobeløbet, hvis der idømmes en sanktion i form af en bøde, der er mindre end den stillede bankgaranti.

Guinea-Bissau underretter Unionen om resultatet af den retlige procedure senest 8 dage efter domsafsigelse.

5. Frigivelse af fartøj

Fartøjet kan forlade havnen, så snart de forpligtelser, der følger af mæglingsproceduren, er opfyldt, eller så snart der er stillet en bankgaranti.

KAPITEL VIII

Påmønstring af sømænd

1. Antal sømænd, der skal påmønstres

I løbet af fiskeritilladelses gyldighedsperiode påmønstrer hver EU-trawler guinea-bissauiske sømænd således:

a) fem sømænd ved en kapacitet på under 250 BRT

b) seks sømænd ved en kapacitet på 250-400 BRT

c) syv sømænd ved en kapacitet på 400-650 BRT

d) otte sømænd ved en kapacitet på over 650 BRT.

EU-fartøjernes redere bestræber sig for at påmønstre yderligere guinea-bissauiske sømænd.

2. Valg af sømænd

Guinea-Bissaus kompetente myndigheder opstiller og ajourfører en vejledende liste over kvalificerede sømænd, som navnlig er i besiddelse af et certifikat for uddannelse i sikkerhed til søs (i medfør af reglerne i den internationale konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold, STCW), med henblik på påmønstring på EU-fartøjer. Denne liste og de regelmæssige ajourføringer heraf meddeles Unionen.

Den i første afsnit omhandlede liste udarbejdes på grundlag af kriterier, der gør det muligt at udvælge kompetente og kvalificerede sømænd. Sømanden skal:

a) være i besiddelse af et gyldigt guinea-bissauisk pas

b) være indehaver og i besiddelse af en gyldig søfartsbog, som attesterer, at han har gennemført en grunduddannelse i sikkerhed til søs for besætninger på fiskerfartøjer i overensstemmelse med gældende internationale normer

c) have dokumenteret erfaring med fartøjer til industrifiskeri

d) være i besiddelse af en gyldig helbredsgodkendelse, som attesterer, at han erklæres egnet til at varetage funktioner på et fiskerfartøj.

Rederen eller dennes repræsentant kan fra denne liste vælge sømænd til påmønstring og meddeler Guinea-Bissau navnene på dem, der er blevet opført på besætningslisten.

3. Sømændenes kontrakter

Ansættelseskontrakten for sømænd udfærdiges af rederen eller dennes repræsentant og den pågældende sømand, der eventuelt kan være repræsenteret af sin fagforening, i samarbejde med Guinea-Bissau. I kontrakten fastsættes bl.a. påmønstringsdato og -havn.

Kontrakten sikrer, at sømanden omfattes af den relevante socialsikringsordning i Guinea-Bissau. I kontrakten indgår en livsforsikring, en sygeforsikring og en ulykkesforsikring.

Underskriverne får hver en kopi af kontrakten.

De guinea-bissauiske sømænd er omfattet af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) erklæring om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv.

4. Aflønning af sømænd

De guinea-bissauiske sømænds hyre betales af rederne. Den fastsættes, inden der udstedes fiskeritilladelse, og efter aftale mellem reder eller dennes repræsentant og Guinea-Bissau.

Hyren må ikke være lavere end den hyre, der betales til besætninger på guinea-bissauiske fartøjer, eller lavere end ILO-normerne.

5. Sømændenes forpligtelser

Sømanden melder sig hos føreren af det fartøj, han skal påmønstre, dagen før den påmønstringsdato, der er fastsat i kontrakten. Fartøjsføreren giver sømanden meddelelse om påmønstringsdato og -klokkeslæt. Hvis sømanden ikke møder op på den dato og det klokkeslæt, der er fastsat for hans påmønstring, eller hvis hans kvalifikationer ikke svarer til fartøjsførerens forventninger, betragtes kontrakten med den pågældende sømand som ophævet. Han erstattes af en anden guinea-bissauisk sømand, idet dette ikke må forsinke fartøjets afsejling.

KAPITEL IX

Observatører

1. Fiskeriobservation

Fartøjer med fiskeritilladelse er omfattet af en fiskeriobservationsordning, der er en del af aftalen.

For så vidt angår tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline, holder parterne hurtigst muligt samråd med de relevante tredjelande om oprettelse af en ordning med regionale observatører og om valg af kompetent fiskeriorganisation.

De øvrige fartøjer tager en observatør, der er udpeget af Guinea-Bissau, om bord. Hvis observatøren ikke møder op på det aftalte tidspunkt og sted, skal vedkommende udskiftes, således at fartøjet straks kan påbegynde sine aktiviteter.

2. Udpegede fartøjer og observatører

Samtidig med udstedelsen af fiskeritilladelse meddeler Guinea-Bissau Unionen og rederen eller dennes repræsentant, hvilke fartøjer og observatører der er udpeget, og hvor længe observatørerne skal være om bord på de enkelte fartøjer. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt Unionen og rederen eller dennes repræsentant meddelelse om eventuelle ændringer med hensyn til de udpegede fartøjer eller observatører.

Observatøren må ikke opholde sig længere om bord, end det er nødvendigt for at kunne udføre sine opgaver.

3. Fast finansielt bidrag

Ved betalingen af afgiften betaler rederen for hver trawler et fast beløb på 8 000 EUR pr. år, tilpasset pro rata temporis i forhold til gyldighedsperioden for de udpegede fartøjers fiskeritilladelse, til Guinea-Bissau.

4. Observatørens løn

Observatørens løn og sociale bidrag betales af Guinea-Bissau.

5. Betingelser for ombordtagning af observatører

Observatøren behandles om bord som officer. Observatørens logi om bord afhænger dog af fartøjet tekniske struktur.

Kost og logi om bord betales af rederen.

Fartøjsføreren træffer på sit ansvarsområde alle nødvendige forholdsregler til at sikre observatørens fysiske sikkerhed og psykiske velbefindende.

Observatøren skal have adgang til alle faciliteter, der er nødvendige, for at denne kan udføre sine opgaver. Observatøren skal have adgang til kommunikationsmidler, til dokumenter vedrørende fartøjets fiskeri, bl.a. fiskerilogbog og navigationsbog, og til de dele af fartøjet, som er direkte knyttet til de observatøropgaver, observatøren skal udføre.

6. Observatørernes forpligtelser

I den tid, hvor observatøren er om bord, sørger denne for:

a) at træffe passende foranstaltninger til at undgå at afbryde eller hindre fiskeriet

b) at behandle materiel og udstyr om bord med omhu

c) at respektere, at alle dokumenter vedrørende fartøjet er fortrolige.

7. Ombordtagning og ilandsætning af observatører

Rederen eller denne repræsentant giver mindst 10 dage før ombordtagning Guinea-Bissau meddelelse om, på hvilken dato og i hvilken havn observatøren tages om bord. Tages observatøren om bord i et andet land, afholder rederen dennes rejseudgifter til ombordtagningshavnen.

Hvis observatøren ikke sættes i land i en havn i Guinea-Bissau, betaler rederen, hvad det koster for observatøren at komme tilbage til Guinea-Bissau så hurtigt som muligt.

8. Observatørens opgaver

Observatøren har til opgave:

a) at observere fartøjets fiskeri

b) at kontrollere fartøjets position under fiskeriet

c) at udføre opgaver som led i videnskabelige programmer, herunder udtagning af biologiske prøver

d) at registrere, hvilke fiskeredskaber der anvendes

e) at kontrollere fangstdataene i fiskerilogbogen for så vidt angår fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone

f) at kontrollere bifangstprocenter på grundlag af bestemmelserne i specifikationsbladene for hver kategori og anslå udsmid

g) at rapportere sine observationer en gang om dagen i forbindelse med udførelsen af sine opgaver, herunder mængden af hoved- og bifangster om bord.

9. Observatørens rapport

Inden observatøren forlader fartøjet, fremlægger denne en rapport med sine observationer for fartøjsføreren. Fartøjsføreren har ret til at anføre eventuelle bemærkninger i observationsrapporten. Rapporten underskrives af observatøren og fartøjsføreren. Fartøjsføreren får en kopi af observationsrapporten.

Observatøren sender sin rapport til Guinea-Bissau. Data vedrørende fangst og udsmid meddeles til Guinea-Bissaus videnskabelige institut CIPA, som efter at have behandlet og analyseret dem forelægger dem for den fælles videnskabelige komité. En kopi af observatørens rapport sendes elektronisk til Unionen.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 af 12. december 2017 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 81).