SAMARBEJDSAFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Schweiz om en plan til stimulering af internationalt samarbejde og udveksling til gavn for europaeiske forskere (SCIENCE)

DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, og SCHWEIZ, begge i det foelgende benaevnt »de kontraherende parter«, SOM TAGER I BETRAGTNING, at Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Raadet«, ved beslutning af 29. juni 1988 vedtog en plan til stimulering af internationalt samarbejde og udveksling til gavn for europaeiske forskere (1988 - 1992) (SCIENCE), i det foelgende benaevnt »stimuleringsplanen«, SOM TAGER I BETRAGTNING, at de kontraherende parter har indgaaet en rammeaftale om videnskabeligt og teknisk samarbejde, som traadte i kraft den 17. juli 1987, SOM TAGER I BETRAGTNING, at det kan bidrage til effektivisering af Europas videnskabelige og tekniske potentiel, at Schweiz inddrages i stimuleringsplanen, og SOM TAGER I BETRAGTNING, at de kontraherende parter forventer at faa gensidig fordel af, at Schweiz inddrages i stimuleringsplanen, ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE BESTEMMELSER: Artikel 1 Ved denne aftale deltager Schweiz fra og med den 1. juli 1989 i stimuleringsplanens gennemfoerelse. Et resumé af planen og dens maalsaetninger findes i bilag A. Artikel 2 Stoerrelsen af Schweiz' finansielle bidrag som foelge af deltagelsen i stimuleringsplanens gennemfoerelse fastlaegges som en forholdsmaessig andel af det beloeb, der hvert aar er afsat paa De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget i form af bevillinger til daekning af de finansielle forpligtelser, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Kommissionen«, har indgaaet, dels med henblik paa arbejde, der skal udfoeres under forskningskontrakter, som er noedvendige for stimuleringsplanens gennemfoerelse, dels med henblik paa afholdelse af administrations- og driftsudgifter i forbindelse med planen. Den proportionalitetsfaktor, som bestemmer Schweiz' bidrag, fremkommer ved fastlaeggelse af forholdet mellem Schweiz' bruttonationalprodukt (BNP) udtrykt i markedspriser og summen af bruttonationalprodukterne, udtrykt i markedspriser, for Faellesskabets medlemsstater og Schweiz. Dette forhold beregnes paa grundlag af de senest foreliggende statistiske oplysninger fra OECD. De midler, som anslaas noedvendige til gennemfoerelse af stimuleringsplanen, stoerrelsen af Schweiz' bidrag og tidsplanen for de anslaaede forpligtelser er anfoert i bilag B. Reglerne for Schweiz' finansielle bidrag til gennemfoerelse af Faellesskabets program er anfoert i bilag C. Artikel 3 Vilkaarene for indgivelse og bedoemmelse af forslag og for tildeling og indgaaelse af kontrakter under stimuleringsplanen er de samme for schweiziske forsknings- og udviklingsorganer og enkeltpersoner som for forsknings- og udviklingsorganer og enkeltpersoner i Faellesskabet. I kontrakterne, der udformes af Kommissionen, fastlaegges de schweiziske forsknings- og udviklingsorganers og enkeltpersoners rettigheder og pligter, herunder navnlig metoder til formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne. Artikel 4 Kommissionen bistaas ved stimuleringsplanens gennemfoerelse af Udvalget for Europaeisk Udvikling af Videnskab og Teknik (CODEST), som er nedsat ved Kommissionens afgoerelse 82/835/EOEF (1), og af konsulenter. Fra en liste, som de schweiziske myndigheder forelaegger, udpeger Kommissionen en schweizisk delegeret til CODEST. Denne deltager i udarbejdelsen af skitseplaner for stimulering af internationalt samarbejde og udveksling til gavn for europaeiske forskere og i behandlingen af ansoegninger, der indgives under stimuleringsplanen. Artikel 5 30 maaneder efter stimuleringsplanens ivaerksaettelse forelaegger Kommissionen Raadet og Europa-Parlamentet en kort rapport paa grundlag af en bedoemmelse af de hidtil opnaaede resultater. Rapporten ledsages af forslag til aendringer, i det omfang bedoemmelsen peger paa et saadant behov. Schweiz tilsendes et eksemplar af rapporten og underrettes om eventuelle aendringsforslag. Artikel 6 De kontraherende parter forpligter sig til, paa grundlag af deres respektive regler og forskrifter, at lette mobiliteten og bosaetningen for forskere, der i Schweiz og i Faellesskabet deltager i aktiviteter, som er omfattet af denne aftale. Artikel 7 Kommissionen og Det Schweiziske Forbundsraad sikrer gennemfoerelsen af denne aftale. Artikel 8 Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i denne Traktat, og paa den anden side for Schweiz' omraade. Artikel 9 1. Denne aftale indgaas for det tidsrum, i hvilket stimuleringsplanen loeber. Hvis Faellesskabet aendrer stimuleringsplanen, kan aftalen opsiger paa gensidigt aftalte betingelser. Senest en uge efter at Faellesskabet har vedtaget den aendrede plan, underrettes Schweiz om dens noejagtige indhold. De kontraherende parter giver, senest tre maaneder efter vedtagelsen af Faellesskabets afgoerelse, hinanden meddelelse om, hvorvidt de oensker at ophaeve aftalen. 2. Hvis Faellesskabet vedtager et nyt F & U-program paa det omraade, der er daekket af stimuleringsplanen, kan naervaerende aftale genforhandles eller viderefoeres paa gensidigt aftalte betingelser. 3. Med forbehold af stk. 1 kan hver af de kontraherende parter til enhver tid bringe aftalen til ophoer med seks maaneders varsel. De projekter og arbejder, som er i gang paa tidspunktet for denne aftales ophoer og/eller udloeb, fortsaettes indtil de er gjort faerdige paa de i aftalen fastlagte betingelser. Artikel 10 Bilag A, B og C til denne aftale udgoer en integrerende del af aftalen. Artikel 11 De kontraherende parter godkender aftalen i overensstemmelse med deres egne procedurer. Den traeder i kraft den dag, de kontraherende parter har underrettet hinanden om afslutningen af de hertil fornoedne procedurer. Artikel 12 Denne aftale er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

(1) EFT nr. L 350 af 10. 12. 1982, s. 45.

BILAG A MaaLSAETNINGER FOR OG RESUMÉ AF STIMULERINGSPLANEN (1988 - 1992) 1. Stimuleringsplanen bestaar af en raekke aktiviteter, der er udvalgt paa grund af deres videnskabelige og tekniske kvalitet, og tager sigte paa oprettelse og gradvis udvidelse af et net for videnskabeligt og teknisk samarbejde og udveksling paa europaeisk plan. Det overordnede maal er at effektivisere den videnskabelige og teknologiske forskning i alle medlemsstaterne og derved at reducere forskellene i den videnskabelige og teknologiske udvikling i Det Europaeiske Faellesskabs forskellige medlemsstater. Planen vedroerer samtlige videnskabelige og teknologiske omraader (eksakte videnskaber og naturvidenskaber). Stimuleringsplanen sigter altsaa mod en samlet hoejnelse af forskningens og udviklingens videnskabelige og tekniske kvalitet i alle Faellesskabets medlemsstater, hvilket taenkes opnaaet gennem en raekke delmaal, som gaar ud paa at: - fremme uddannelse gennem forskning og bedre udnyttelse af hoejt kvalificerede forskere i Faellesskabet gennem samarbejde -oege mobiliteten for forskere i Faellesskabets medlemsstater -udvikle og stoette videnskabeligt og teknisk samarbejde i Europa om projekter af hoej kvalitet -fremme indfoerelsen af et faelleseuropaeisk net for samarbejde og udveksling med henblik paa at styrke Faellesskabets samlede videnskabelige og tekniske konkurrenceevne, og derved den oekonomiske og sociale samhoerighed. 2.Ovennaevnte maal vil blive naaet ved, at der ydes stoette til forskere, forskerhold og udviklingsorganisationer for at sikre en harmonisk videnskabelig og teknisk udvikling i Faellesskabet. Stoetten kan vaere af foelgende art: -Forskningsstipendier Finansiel stoette til videnskabsmaend, saa de kan videreuddanne sig ved at deltage i et forskningsprojekt i et andet EF-land i en periode paa mindst et og hoejst to aar. -Forskningstilskud Forskningstilskud daekker de paagaeldende laboratoriers omkostninger i forbindelse med en forskers flytning eller udstationering til et andet EF-land eller ansaettelse af en videnskabsmand i et forskerhold i et andet EF-land eller specialisering af en forsker, inden vedkommende ansaettes i et universitets- eller industrilaboratorium. Afhaengigt af forskertype og forskningens maal kan forskningstilskuddet antage forskellige former: - tilskud til kortvarige ophold (fra to uger til to maaneder) for en forsker i et andet EF-land med henblik paa gennemfoerelse af et bestemt projekt ved et specifikt videnskabeligt eller teknisk anlaeg, som ikke findes i forskerens eget land -tilskud til daekning af udgifterne i forbindelse med mobilitet (rejse, ophold, forsikring, flytning . . .), forskning og eventuelt afloenning af en forsker, der udstationeres ved eller optages i et forskerhold i et andet EF-land, i en periode paa mindst seks maaneder og hoejst tre aar -tilskud til daekning af udgifterne i forbindelse med mobilitet og forskning for en videnskabsmand, der er ansat i en industrivirksomhed, og som gennemfoerer et langvarigt studieophold (et til tre aar) i et laboratorium i den offentlige sektor i et andet EF-land -stoette til kurser paa hoejt niveau: til organer, der tilbyder specialiserede kurser paa hoejt niveau i et af EF-landene, ydes der finansielle tilskud, saa forskere fra andre EF-lande kan deltage i kurserne for at faa en supplerende uddannelse eller blive omskolet til andre opgaver. -Samarbejde mellem laboratorier i forskellige lande Naar et saadant samarbejde (mellem »venskabslaboratorier«) oprettes, kan forskere, der i hver sit EF-land arbejder isoleret paa et eller andet avanceret forskningsomraade, gaa sammen om deres problemer uden at skulle moedes i samme laboratorium; dermed fremmes ogsaa dannelsen af forskerhold, der naar op over den fornoedne »kritiske stoerrelse«. Der ydes tilskud, som giver forskerne mulighed for at moedes, gennemfoere faelles forsoeg, udveksle resultater, supplere deres udstyr eller udvide deres personale ved midlertidig ansaettelse af videnskabsmaend, helst fra udlandet. -Udvikling af tvaerfaglige og multinationale projekter De samarbejdende forskerhold skal i kraft af de afsatte bevillinger kunne raade over de fornoedne ressourcer (herunder udstyr) og samle den bedste sagkundskab i de forskellige lande og i de enkelte fag med det formaal at naa et opstillet maal eller i faellesskab paatage sig en given videnskabelig opgave inden for rammerne af et teknisk-videnskabeligt samarbejdsnet. Planen vil endvidere blive suppleret med sektorbestemte stimulerende foranstaltninger: forskningsstipendier, forskningstilskud og stoette, der finansieres som led i Faellesskabets forskellige forsknings- og udviklingsprogrammer efter aftale med vedkommende forvaltnings- og koordineringsudvalg (CGC). 3.Foranstaltningerne til stimulering af udveksling og samarbejde omfatter samtlige omraader inden for de eksakte videnskaber og naturvidenskaberne, f.eks.: - matematik - fysik - kemi - biologi - geovidenskaber og oceanografi - videnskabelige instrumenter - ingenioervidenskaber. 4.Inden for disse interventionsomraader vil valget af multinationale projekter med henblik paa faellesskabsstoette foerst og fremmest finde sted paa grundlag af deres kvalitet, tvaerfaglige indhold og nyhedsvaerdi samt deres betydning for nedbrydningen af skrankerne mellem de forskellige former for forskning og udvikling i alle dele af Faellesskabet. I tilfaelde, hvor den tekniske og videnskabelige kvalitet ligger paa samme niveau, vil opmaerksomheden saerlig blive rettet mod projekter, som kan forventes at mindske forskellene i medlemsstaternes videnskabelige og tekniske udvikling og saaledes bidrage til oekonomisk og social samhoerighed i Det Europaeiske Faellesskab. 5.Kommissionen vaelger igangsaetningsaktionerne og de beroerte forskerhold med bistand fra Udvalget for Europaeisk Udvikling af Videnskab og Teknologi (CODEST) og paa basis af et ekspertvurderingssystem. Kommissionen drager omsorg for, at der er sammenhaeng mellem stimuleringsaktionerne og de planlagte F & U-aktiviteter. 6.Kommissionen gennemfoerer sideloebende en raekke hoeringer, rundspoerger og seminarer i samarbejde med de videnskabelige og tekniske kredse i Faellesskabet med henblik paa at analysere og vurdere de videnskabelige og tekniske behov og muligheder, for paa dette grundlag at fastsaette indholdet af stimuleringsplanen. Kommissionen handler i snaevert samarbejde med de nationale myndigheder for at sikre, at der er sammenhaeng mellem disse aktiviteter og landenes egen forskningsstimulerende politik. 7.Kommissionen kan soege bistand hos eksterne eksperter med henblik paa vurdering af stoetteansoegningernes videnskabelige og/eller tekniske vaerdi, analyse af de videnskabelige og tekniske behov og muligheder samt evaluering af de finansierede projekter eller af stimuleringsaktiviteten som saadan.

BILAG B FINANSIERING Artikel 1 Det anslaas, at der til stimuleringsplanens gennemfoerelse er behov for et beloeb paa 167 000 000 ECU. Artikel 2 Schweiz's finansielle bidrag til stimuleringsplanens gennemfoerelse anslaas til 4 600 200 ECU. Artikel 3 Forfaldsplanen for de anslaaede forpligtelser og for Schweiz's finansielle bidrag er anfoert nedenfor. Forfaldsplan for de anslaaede forpligtelser til gennemfoerelse af stimuleringsplanen (forpligtelsesbevillinger) og for Schweiz's bidrag

(ECU) AAr Forpligtelser til ledelse og administrativ drift kontrakter i alt Bidrag fra Schweiz til ledelse og administrativ drift kontrakter i alt 1988 1989 1990 1991 1992 220 000 1 930 000 2 120 000 2 250 000 2 380 000 28 780 000 28 070 000 32 880 000 32 750 000 35 620 000 29 000 000 30 000 000 35 000 000 35 000 000 38 000 000 - 36 091 (1) 79 288 84 150 89 012 - 524 909 (2) 1 229 712 1 224 850 1 332 188 - 561 000 (3) 1 309 000 1 309 000 1 421 200 I alt 8 900 000 158 100 000 167 000 000 288 541 4 311 659 4 600 200 (4) Bidrag for perioden 1. juli til 31. december 1989.

BILAG C FINANSIERINGSREGLER Artikel 1 I disse bestemmelser fastlaegges de finansieringsregler, der henvises til i aftalens artikel 2. Artikel 2 Ved hvert aars begyndelse, eller naar en aendring af stimuleringsplanen medfoerer en stigning i det beloeb, som der anslaas at vaere behov for til planens gennemfoerelse, beder Kommissionen Schweiz indbetale et beloeb, der svarer til landets aftalemaessige bidrag til omkostningerne. Dette bidrag udtrykkes baade i ecu og i schweizisk valuta, idet ecuens sammensaetning er som defineret i Raadets forordning (EOEF) nr. 3180/78 (1). Bidragets stoerrelse i schweizisk valuta beregnes efter kursen den dag, Kommissionen beder Schweiz indbetale beloebet. Schweiz betaler sit aftalemaessige bidrag til de aarlige omkostninger ved hvert aars begyndelse og senest tre maaneder efter indkaldelsen af beloebet. Forsinkes indbetalingen, betaler Schweiz renter af det skyldige beloeb med en sats, der svarer til den hoejeste diskontosats, der gaelder i Faellesskabets medlemsstater paa forfaldsdagen. Satsen forhoejes med 0,25 procentpoint for hver maaneds forsinkelse. Den forhoejede sats anvendes for hele den periode, hvormed indbetalingen forsinkes. Men renten forfalder kun, hvis bidraget indbetales mere end tre maaneder efter, at Kommissionen har sendt opfordringen til at indbetale. Artikel 3 De beloeb, Schweiz indbetaler, krediteres stimuleringsplanen som budgetindtaegter, der opfoeres under den relevante budgetpost i oversigten over indtaegter i De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Artikel 4 Forvaltningen af bevillingerne er reguleret af den finansforordning, der gaelder for De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. Artikel 5 Efter samme regler, som gaelder for delegerede fra Faellesskabets medlemsstater, godtgoer Kommissionen rejse- og opholdsudgifter i anledning af deltagelse i CODEST-moeder for den schweiziske delegerede til dette udvalg. Artikel 6 Ved udgangen af hvert aar tilsendes Schweiz til orientering en oversigt over stimuleringsplanens bevillinger.

(1) EFT nr. L 379 af 30. 12. 1978, s. 1.