SLUTAKT FRA DEN EUROPAEISKE ENERGICHARTERKONFERENCE

I. Den Europaeiske Energicharterkonferences afsluttende plenarmoede blev holdt i Lissabon den 16. og 17. december 1994. Heri deltog repraesentanter fra Republikken Albanien, Amerikas Forenede Stater, Republikken Armenien, Republikken Aserbajdsjan, Australien, Kongeriget Belgien, Republikken Bulgarien, Canada, Republikken Cypern, Kongeriget Danmark, Den Russiske Foederation, Den Tjekkiske Republik, De Europaeiske Faellesskaber, Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, Republikken Estland, Republikken Finland, Den Franske Republik, Republikken Georgien, Den Hellenske Republik, Republikken Hviderusland, Irland, Republikken Island, Den Italienske Republik, Japan, Republikken Kasakhstan, Republikken Kirgistan, Republikken Kroatien, Republikken Letland, Fyrstendoemmet Lichtenstein, Republikken Litauen, Storhertugdoemmet Luxembourg, Republikken Malta, Republikken Moldova, Kongeriget Nederlandene, Kongeriget Norge, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Rumaenien, Schweiz, Den Slovakiske Republik, Republikken Slovenien, Kongeriget Spanien, Kongeriget Sverige, Republikken Tadsjikistan, Turkmenistan, Republikken Tyrkiet, Forbundsrepublikken Tyskland, Ukraine, Republikken Ungarn, Republikken Usbekistan og Republikken OEstrig (i det foelgende benaevnt repraesentanterne) samt indbudte observatoerer fra en raekke lande og internationale organisationer.

BAGGRUND

II. Paa Det Europaeiske Raads moede i Dublin i juni 1990 fremfoerte Nederlandenes ministerpraesident, at oekonomisk genrejsning i OEsteuropa og den davaerende Union af Socialistiske Sovjetrepublikker kunne katalyseres og fremskyndes gennem samarbejde i energisektoren. Dette forslag blev moedt med velvilje af Raadet, som opfordrede Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber til at undersoege, hvorledes et saadant samarbejde bedst kunne gennemfoeres. I februar 1991 fremsatte Kommissionen ideen om et europaeisk energicharter.

Efter at Kommissionens forslag var blevet behandlet af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, opfordrede De Europaeiske Faellesskaber de andre lande i Vest- og OEsteuropa, Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker og de ikke-europaeiske medlemmer af Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling til at deltage i en konference i Bruxelles i juli 1991 med henblik paa at indlede forhandlingerne om det europaeiske energicharter. En raekke andre lande og internationale organisationer blev indbudt til at deltage i Den Europaeiske Energicharterkonference som observatoerer.

Forhandlingerne om det europaeiske energicharter blev afsluttet i 1991, og charteret blev vedtaget ved undertegnelse af et afsluttede dokument paa en konference i Haag den 16. og 17. december 1991. Charterets signatarer, paa davaerende tidspunkt eller senere, omfatter alle dem, der er opfoert i afsnit I ovenfor, bortset fra observatoererne.

Signatarerne af det europaeiske energicharter forpligtede sig til

- at opfylde charterets maal og principper og gennemfoere og udbygge deres samarbejde saa hurtigt som muligt ved i god tro at forhandle en grundlaeggende aftale og protokoller hertil.

Den Europaeiske Energicharterkonference paabegyndte derfor forhandlinger om en grundlaeggende aftale - senere benaevnt energichartertraktaten - som skulle fremme industrielt samarbejde mellem OEst og Vest ved at garantere retlige beskyttelsesforanstaltninger paa omraader som investeringer, transit og handel. Konferencen indledte ogsaa forhandlinger om protokoller vedroerende energieffektivitet, nuklear sikkerhed og kulbrinter, men for de sidstes vedkommende blev forhandlingerne senere udsat indtil energichartertraktatens faerdiggoerelse.

Forhandlingerne om energichartertraktaten og energicharterprotokollen om energieffektivitet og de hermed forbundne miljoeaspekter blev afsluttet i 1994.

ENERGICHARTERTRAKTATEN

III. Efter at have afsluttet droeftelserne vedtog Den Europaeiske Energicharterkonference energichartertraktaten, i det foelgende benaevnt »traktaten«, der findes i bilag 1, og en raekke afgoerelser med hensyn hertil, der findes i bilag 2, og fastsatte, at traktaten ville vaere aaben for undertegnelse i Lissabon fra den 17. december 1994 til den 16. juni 1995.

AFTALER

IV. Ved undertegnelsen af slutakten aftalte repraesentanterne foelgende med hensyn til traktaten:

1. Ad traktaten som helhed

a) Repraesentanterne understreger, at traktatens bestemmelser er blevet fastsat under hensyntagen til, at der er tale om en traktat af saerlig art, idet den tager sigte paa at skabe en juridisk ramme som middel til at fremme langsigtet samarbejde i en bestemt sektor, og at den derfor ikke kan tages som praecedens i forbindelse med andre internationale forhandlinger.

b) Traktatens bestemmelser

i) forpligter ikke nogen kontraherende part til at indfoere obligatorisk adgang for tredjemand

ii) forhindrer ikke anvendelsen af prissystemer, som inden for en bestemt forbrugergruppe anvender samme priser for forbrugere paa forskellige steder.

c) Undtagelser fra mestbegunstigelsesbehandlingen har ikke til formaal at omfatte foranstaltninger, som kun gaelder en investor eller gruppe af investorer, og som saaledes ikke finder generel anvendelse.

2. Ad artikel 1, stk. 5

a) Der er enighed om, at traktaten ikke giver ret til at indlede oekonomiske aktiviteter i andre sektorer end energisektoren.

b) Foelgende er eksempler paa oekonomiske aktiviteter i energisektoren:

i) prospektering og efterforskning efter og udvinding af f.eks. olie, gas, kul og uran

ii) opfoerelse og drift af elfremstillingsanlaeg, herunder anlaeg, der drives med vindkraft eller andre vedvarende energikilder

iii) landtransport, distribution, oplagring af og forsyning med energimaterialer og -produkter, f.eks. gennem transmissions- og distributionsnet og roerledninger eller ad saerlige jernbanelinjer, og anlaeg af infrastrukturerne hertil, herunder nedlaegning af roerledninger til olie, gas og kulopslemning

iv) fjernelse og bortskaffelse af affald fra energianlaeg, f.eks. kraftvaerker, herunder radioaktivt affald fra kernekraftvaerker

v) nedlukning af energitekniske anlaeg, herunder boreplatforme, olieraffinaderier og kraftvaerker

vi) markedsfoering og salg af og handel med energimaterialer og -produkter, f.eks. detailsalg af benzin

vii) forsknings-, konsulent-, planlaegnings-, ledelses- og udviklingsaktiviteter i tilknytning til de ovennaevnte aktiviteter, herunder aktiviteter til forbedring af energieffektiviteten.

3. Ad artikel 1, stk. 6

For bedre at klargoere, om en investering foretaget paa en kontraherende parts omraade direkte eller indirekte kontrolleres af en investor fra en anden kontraherende part, menes der med kontrol med en investering faktisk kontrol, som konstateres efter en gennemgang af de faktiske omstaendigheder i hver enkelt situation. I forbindelse med en saadan gennemgang skal alle relevante faktorer undersoeges, herunder investorens

a) finansielle andel, herunder egenkapital, i investeringen

b) evne til at udoeve vaesentlig indflydelse paa forvaltning og udvikling af investeringen

c) evne til at udoeve vaesentlig indflydelse paa valget af medlemmer til bestyrelse eller andre ledelsesorganer.

Hvis der er tvivl om, hvorvidt en investor direkte eller indirekte kontrollerer en investering, har en investor, der paaberaaber sig en saadan kontrol, bevisbyrden for eksistensen af denne kontrol.

4. Ad artikel 1, stk. 8

I overensstemmelse med Australiens politik for udenlandske investeringer anses oprettelse af et nyt mine- eller raastofforarbejdningsprojekt i Australien med en samlet investering paa mindst 10 mio. AUD foretaget af en udenlandsk investor for at vaere en ny investering, ogsaa selv om den paagaeldende udenlandske investor allerede driver en lignende forretning i Australien.

5. Ad artikel 1, stk. 12

Repraesentanterne erkender noedvendigheden af passende og effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret i overensstemmelse med de hoejeste, internationalt anerkendte standarder.

6. Ad artikel 5, stk. 1

Repraesentanternes samtykke til artikel 5 indebaerer ikke nogen stillingtagen til, hvorvidt eller i hvilken grad bestemmelserne i »aftalen om handelsrelaterede investeringer«, der er knyttet som bilag til slutakten fra Uruguay-runden af multilaterale handelsforhandlinger, er omfattet af artikel III og XI i GATT.

7. Ad artikel 6

a) Den unilaterale og samordnede konkurrencebegraensende praksis, der henvises til i artikel 6, stk. 2, skal defineres af hver enkelt kontraherende part i overensstemmelse med dennes love og kan omfatte rovdrift.

b) »Haandhaeve« omfatter anvendelse af en kontraherende parts konkurrencelove gennem undersoegelser, retsforfoelgning og administrative foranstaltninger og gennem afgoerelser, eller nye love, hvorved en tilladelse tilstaas eller viderefoeres.

8. Ad artikel 7, stk. 4

»Gaeldende lovgivning« omfatter bestemmelser om miljoebeskyttelse, arealanvendelse, sikkerhed og tekniske standarder.

9. Ad artikel 9 og 10 og del V

Naar en kontraherende parts programmer for offentlige laan, tilskud, garantier eller forsikring til fremme af handel eller investeringer i udlandet ikke staar i forbindelse med investeringer eller tilknyttede aktiviteter foretaget af investorer fra andre kontraherende parter paa den paagaeldende parts omraade, kan saadanne programmer underkastes restriktioner med hensyn til deltagelse heri.

10. Ad artikel 10, stk. 4

Tillaegstraktaten skal fastsaette betingelserne for anvendelse af den i artikel 10, stk. 3, beskrevne behandling. Disse betingelser vil bl.a. omfatte bestemmelser om salg eller anden afhaendelse af statsejede aktiver (privatisering) og ophaevelse af monopoler (liberalisering).

11. Ad artikel 10, stk. 4, og 29, stk. 6

De kontraherende parter kan tage hensyn til en hvilken som helst forbindelse mellem bestemmelserne i artikel 10, stk. 4, og artikel 29, stk. 6.

12. Ad artikel 14, stk. 5

Det forudsaettes, at en kontraherende part, som tiltraeder en aftale som omhandlet i artikel 14, stk. 5, sikrer, at betingelserne i en saadan aftale ikke er i strid med den paagaeldende kontraherende parts forpligtelser i henhold til aftalen om Den Internationale Valutafond.

13. Ad artikel 19, stk. 1, litra i)

Det er op til de enkelte kontraherende parter at afgoere, i hvilken grad vurdering og overvaagning af miljoevirkninger skal vaere genstand for lovpligtige krav, hvilke myndigheder der skal traeffe afgoerelse i forbindelse med saadanne krav, og hvilke procedurer der skal foelges.

14. Ad artikel 22 og 23

Med hensyn til handel med energimaterialer og -produkter i henhold til artikel 29, indeholder denne artikel de relevante bestemmelser vedroerende de spoergsmaal, der er omfattet af artikel 22 og 23.

15. Ad artikel 24

Undtagelsesbestemmelser, der er fastsat i GATT og de dertil knyttede instrumenter, gaelder mellem kontraherende parter, der er parter i GATT, som anerkendt i artikel 4. Med hensyn til handel med energimaterialer og -produkter i henhold til artikel 29, indeholder denne artikel de relevante bestemmelser vedroerende de spoergsmaal, der er omfattet af artikel 24.

16. Ad artikel 26, stk. 2, litra a)

Artikel 26, stk. 2, litra a), skal ikke fortolkes saaledes, at de kontraherende parter forpligtes til at omsaette traktatens del III i deres nationale ret.

17. Ad artikel 26 og 27

Henvisningen til traktatmaessige forpligtelser i naestsidste punktum i artikel 10, stk. 1, omfatter ikke afgoerelser truffet af internationale organisationer, heller ikke selv om de er juridisk bindende, eller traktater, som er traadt i kraft inden den 1. januar 1970.

18. Ad artikel 29, stk. 2, litra a)

a) Hvis en bestemmelse i GATT 1947 eller et dertil knyttet instrument, som omhandlet i dette litra, forudser faelles optraeden fra GATT-parternes side, forudsaettes det, at charterkonferencen udviser en saadan optraeden.

b) Udtrykket »som var gaeldende pr. 1. marts 1994 og anvendt af GATT 1947-parterne i deres indbyrdes handel med energimaterialer og -produkter« tager ikke sigte paa tilfaelde, hvor en GATT-part har paaberaabt sig artikel XXXV i GATT og dermed undlader at anvende GATT over for en anden part i GATT, men ikke desto mindre paa en de facto-basis ensidigt anvender nogle GATT-bestemmelser over for den paagaeldende anden part i GATT.

19. Ad artikel 33

Den midlertidige charterkonference boer hurtigst muligt afgoere, hvorledes det i det europaeiske energicharters afsnit III erklaerede maal bedst kan naas, nemlig at der skal forhandles protokoller paa samarbejdsomraader som anfoert i charterets afsnit III.

20. Ad artikel 34

a) Den fungerende generalsekretaer boer straks tage kontakt med andre internationale organer for at undersoege, paa hvilke betingelser de maatte vaere villige til at paatage sig opgaver affoedt af traktaten eller charteret. Den fungerende generalsekretaer vil kunne aflaegge beretning for den midlertidige charterkonference paa det moede, som i henhold til artikel 45, stk. 4, skal indkaldes senest 180 dage efter aabningsdatoen for traktatens undertegnelse.

b) Charterkonferencen boer vedtage det aarlige budget inden finansaarets begyndelse.

21. Ad artikel 34, stk. 3, litra m)

De tekniske aendringer til bilagene kan f.eks. omfatte slettelse af ikke-signatarer eller af signatarer, som har tilkendegivet, at de ikke har til hensigt at ratificere traktaten, eller tilfoejelser til bilag N og VC. Det forudsaettes, at Sekretariatet i givet fald foreslaar Charterkonferencen saadanne aendringer.

22. Ad bilag TFU, stk. 1

a) Hvis nogle af parterne i en aftale som omhandlet i stk. 1 ikke har undertegnet eller tiltraadt traktaten rettidigt med hensyn til anmeldelse, kan de parter i aftalen, som har undertegnet eller tiltraadt traktaten, foretage anmeldelse paa deres vegne.

b) Behovet for anmeldelse af rent kommercielle aftaler forudses ikke, fordi saadanne aftaler ikke kan forventes at stride mod artikel 29, stk. 2, litra a), ogsaa selv om de indgaas af statslige organer. Charterkonferencen kunne imidlertid med henblik paa dette bilag klargoere, hvilke af de i artikel 29, stk. 2, litra b), omhandlede aftaler der skal anmeldes i henhold til bilaget og hvilke ikke.

ERKLAERINGER

V. Repraesentanterne erklaerede, at artikel 18, stk. 2, ikke skal fortolkes saaledes, at det herved tillades at omgaa anvendelse af traktatens oevrige bestemmelser.

VI. Repraesentanterne bemaerkede sig desuden foelgende erklaeringer, der blev afgivet vedroerende traktaten:

1. Ad artikel 1, stk. 6

Den Russiske Foederation oensker, at spoergsmaalet om, hvilken rolle national lovgivning spiller med hensyn til kontrol, som naevnt i forstaaelsen vedroerende artikel 1, stk. 6, atter tages op under forhandlingerne om den i artikel 10, stk. 4, omhandlede tillaegstraktat.

2. Ad artikel 5 og artikel 10, stk. 11

Australien maerker sig, at bestemmelserne i artikel 5 og artikel 10, stk. 11, ikke indskraenker dets rettigheder og forpligtelser i henhold til GATT, herunder dem, der foelger af Uruguay-runde-aftalen om handelsrelaterede investeringsforanstaltninger, navnlig for saa vidt angaar listen over undtagelser i artikel 5, stk. 3, som det finder ufuldstaendig.

Australien maerker sig desuden, at voldgiftsorganer, der er oprettet i henhold til traktaten, ikke boer fortolke artikel III og XI i GATT i forbindelse med tvister mellem to GATT-parter eller mellem en investor fra en GATT-part og en anden GATT-part. Det finder, at i en tvist vedroerende anvendelsen af artikel 10, stk. 11, mellem en investor og en GATT-part, er det eneste spoergsmaal, der kan behandles i henhold til artikel 26, spoergsmaalet om voldgiftskendelser i tilfaelde af, at et GATT-panel eller Verdenshandelsorganisationens voldgiftsorgan foerst har godtgjort, at en handelsrelateret investeringsforanstaltning, som den kontraherende part har bevaret, er uforenelig med den kontraherende parts forpligtelser i henhold til GATT eller aftalen om handelsrelaterede investeringsforanstaltninger.

3. Ad artikel 7

De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater samt OEstrig, Norge, Sverige og Finland erklaerer, at bestemmelserne i artikel 7 er underkastet de i henhold til folkeretten vedtagne regler om jurisdiktion over undersoeiske kabler og roerledninger eller, saafremt der ikke findes saadanne regler, almindelige folkeretlige regler.

De erklaerer endvidere, at artikel 7 ikke tager sigte paa at beroere fortolkningen af gaeldende folkeretlige regler om jurisdiktion over undersoeiske kabler og roerledninger, og at den paagaeldende artikel ikke kan anses for at have en saadan virkning.

4. Ad artikel 10

Baade Canada og De Forenede Stater bekraefter, at de vil anvende bestemmelserne i artikel 10 i overensstemmelse med foelgende betragtninger:

Med hensyn til vurdering af den behandling, der skal tilstaas investorer fra andre kontraherende parter og deres investeringer, vil det vaere noedvendigt at undersoege omstaendighederne i hvert enkelt tilfaelde. En sammenligning mellem den behandling, der tilstaas investorer fra en kontraherende part eller investeringer foretaget af investorer fra en kontraherende part og en anden kontraherende parts investeringer eller investorer, er kun gyldig, hvis den foretages mellem investorer og investeringer under sammenlignelige omstaendigheder. Naar det afgoeres, om differentieret behandling af investorer eller investeringer er i overensstemmelse med artikel 10, boer der tages hensyn til to grundlaeggende faktorer:

Den foerste faktor er de kontraherende parters politiske maal paa forskellige omraader, for saa vidt de er forenelige med principperne om ikke-forskelsbehandling som anfoert i artikel 10. Legitime politiske maal kan retfaerdiggoere differentieret behandling af udenlandske investorer eller deres investeringer som middel til at tage hensyn til forskelle i relevante omstaendigheder mellem de paagaeldende investorer og investeringer og deres indenlandske modstykker. F.eks. vil oensket om at sikre det finansielle systems integritet i et givet land kunne retfaerdiggoere rimelige forsigtighedsforanstaltninger over for udenlandske investorer eller investeringer, mens saadanne foranstaltninger ville vaere unoedvendige til at sikre opfyldelsen af de samme maal for saa vidt angaar indenlandske investorer eller investeringer. Disse udenlandske investorer eller deres investeringer befinder sig saaledes ikke i omstaendigheder, der kan sammenlignes med de omstaendigheder, der goer sig gaeldende for indenlandske investorer eller deres investeringer. Selv om en saadan foranstaltning indebaerer differentieret behandling, vil den derfor ikke vaere i strid med artikel 10.

Den anden faktor er, i hvilken grad foranstaltningen skyldes, at den paagaeldende investor eller investering tilhoerer en udenlandsk ejer eller er under udenlandsk kontrol. En foranstaltning, der specifikt er rettet mod investorer, fordi de er udlaendinge, uden fyldestgoerende grunde hertil i overensstemmelse med ovenstaaende afsnit, vil stride mod principperne i artikel 10. Den udenlandske investor eller investering ville befinde sig i omstaendigheder, der kan sammenlignes med de omstaendigheder, der goer sig gaeldende for indenlandske investorer og deres investeringer, og foranstaltningen ville derfor vaere i strid med artikel 10.

5. Ad artikel 25

De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater erindrer om, at i overensstemmelse med artikel 58 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab:

a) ligestilles selskaber, som er oprettet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og hvis vedtaegtsmaessige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende inden for Faellesskabet, for saa vidt angaar retten til etablering i overensstemmelse med del tre, afsnit III, kapitel 2, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, med personer, der er statsborgere i medlemsstaterne; selskaber, som kun har deres vedtaegtsmaessige hjemsted i Faellesskabet, skal med henblik herpaa have en reel og langvarig forbindelse med erhvervslivet i en af medlemsstaterne

b) forstaas ved »selskaber« privatretlige selskaber, heri indbefattet kooperative selskaber, samt alle andre juridiske personer, der henhoerer under den offentlige ret eller privatretten, med undtagelse af selskaber, som ikke arbejder med gevinst for oeje.

De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater erindrer endvidere om:

at faellesskabsretten giver mulighed for at udvide den ovenfor beskrevne behandling til ogsaa at omfatte brancher og agenturer tilhoerende selskaber, der ikke er etableret i en af medlemsstaterne, og at anvendelsen af energichartertraktatens artikel 25 kun tillader undtagelser, der er noedvendige for at sikre den praeferencebehandling, som er et resultat af den mere omfattende oekonomiske integrationsproces, som traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber resulterer i.

6. Ad artikel 40

Danmark erindrer om, at det europaeiske energicharter ikke finder anvendelse paa Groenland og Faeroeerne, foer der er modtaget meddelelse herom fra Groenlands og Faeroeernes lokalregeringer.

I denne forbindelse bekraefter Danmark, at traktatens artikel 40 finder anvendelse paa Groenland og Faeroeerne.

7. Ad bilag G, punkt 4

a) De Europaeiske Faellesskaber og Den Russiske Foederation erklaerer, at deres indbyrdes handel med nukleare materialer, indtil de aftaler andet, skal reguleres i henhold til bestemmelserne i artikel 22 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater paa den ene side og Den Russiske Foederation paa den anden side, undertegnet paa Korfu den 24. juni 1994, den hertil vedfoejede brevveksling samt den faelles erklaering herom, og tvister vedroerende denne handel skal behandles efter procedurerne i naevnte aftale.

b) De Europaeiske Faellesskaber og Ukraine erklaerer, at i henhold til partnerskabs- og samarbejdsaftalen undertegnet i Luxembourg den 14. juni 1994 og interimsaftalen hertil, som blev paraferet samme dag, skal handelen mellem dem med nukleare materialer udelukkende undergives bestemmelserne i en saeraftale, som skal indgaas mellem Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Ukraine.

Indtil naevnte saeraftale traeder i kraft skal handelen med nukleare materialer mellem dem fortsat udelukkende vaere undergivet bestemmelserne i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker om handel og oekonomisk og handelsmaessigt samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. december 1989.

c) De Europaeiske Faellesskaber og Kasakhstan erklaerer, at i henhold til partnerskabs- og samarbejdsaftalen paraferet i Bruxelles den 20 maj 1994 skal handelen mellem dem med nukleare materialer udelukkende undergives bestemmelserne i en saeraftale, som skal indgaas mellem Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Kasakhstan.

Indtil naevnte saeraftale traeder i kraft skal handelen med nukleare materialer mellem dem fortsat udelukkende vaere undergivet bestemmelserne i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker om handel og oekonomisk og handelsmaessigt samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. december 1989.

d) De Europaeiske Faellesskaber og Kirgistan erklaerer, at i henhold til partnerskabs- og samarbejdsaftalen paraferet i Bruxelles den 31. maj 1994 skal handelen mellem dem med nukleare materialer udelukkende undergives bestemmelserne i en saeraftale, som skal indgaas mellem Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Kirgistan.

Indtil naevnte saeraftale traeder i kraft skal handelen med nukleare materialer mellem dem fortsat udelukkende vaere undergivet bestemmelserne i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker om handel og oekonomisk og handelsmaessigt samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. december 1989.

e) De Europaeiske Faellesskaber og Tadsjikistan erklaerer, at handelen mellem dem med nukleare materialer udelukkende skal undergives bestemmelserne i en saeraftale, som skal indgaas mellem Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Tadsjikistan.

Indtil naevnte saeraftale traeder i kraft skal handelen med nukleare materialer mellem dem fortsat udelukkende vaere undergivet bestemmelserne i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker om handel og oekonomisk og handelsmaessigt samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. december 1989.

f) De Europaeiske Faellesskaber og Usbekistan erklaerer, at handelen mellem dem med nukleare materialer udelukkende skal undergives bestemmelserne i en saeraftale, som skal indgaas mellem Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Usbekistan.

Indtil naevnte saeraftale traeder i kraft skal handelen med nukleare materialer mellem dem fortsat udelukkende vaere undergivet bestemmelserne i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og Unionen af Socialistiske Sovjetrepublikker om handel og oekonomisk og handelsmaessigt samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. december 1989.

ENERGICHARTERPROTOKOLLEN OM ENERGI- EFFEKTIVITET OG DE HERMED FORBUNDNE MILJOEASPEKTER

VII. Den Europaeiske Energicharterkonference godkendte energicharterprotokollen om energieffektivitet og de hermed forbundne miljoeaspekter, der findes i bilag 3.

DET EUROPAEISKE ENERGICHARTER

VIII. Den midlertidige charterkonference og den i traktaten fastsatte charterkonference er for fremtiden ansvarlige for at traeffe afgoerelser om anmodninger om at undertegne det afsluttende dokument fra Haag-konferencen om det europaeiske energicharter og det derved vedtagne europaeiske energicharter.

DOKUMENTATION

IX. Den Europaeiske Energicharterkonferences forhandlingsprotokoller vil blive deponeret hos Sekretariatet.

Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four.

Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.

Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig.

Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovantaquattro.

>REFERENCE TIL EN FILM>

Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro.

Udfaerdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems.

¸ãéíaa óôç Ëéóáâueíá, óôéò aeÝêá aaðôUE AEaaêaaìâñssïõ ôïõ Ýôïõò ÷ssëéá aaíéáêueóéá aaíaaíÞíôá ôÝóóaañá.

Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig.

Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro.

Për Republikën e Shqipërisë

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

For Australia

>REFERENCE TIL EN FILM>

Fuer die Republik OEsterreich

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

Pour le royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Fuer das Koenigreich Belgien

>REFERENCE TIL EN FILM>

Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet ebenso die Flaemische Gemeinschaft, die Franzoesische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flaemische Region, die Wallonische Region und die Region Bruessel-Hauptstadt.

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

For Canada

Pour le Canada

za Republiku Hrvatsku

>REFERENCE TIL EN FILM>

For the Republic of Cyprus

>REFERENCE TIL EN FILM>

Za OCeskou Republiku

>REFERENCE TIL EN FILM>

For Kongeriget Danmark

>REFERENCE TIL EN FILM>

Eesti Vabariigi nimel

>REFERENCE TIL EN FILM>

Por las Comunidades Europeas

For De Europaeiske Faellesskaber

Fuer die Europaeischen Gemeinschaften

Ãéá ôéò AAõñùðáúêÝò Êïéíueôçôaaò

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

>REFERENCE TIL EN FILM>

Suomen tasavallan puolesta

>REFERENCE TIL EN FILM>

Pour la République française

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

Fuer die Bundesrepublik Deutschland

>REFERENCE TIL EN FILM>

Ãéá ôçí AAëëçíéêÞ AEçìïêñáôssá

>REFERENCE TIL EN FILM>

A Magyar Koeztársaság nevében

Fyrir hoend Ly sveldisins íslands

>REFERENCE TIL EN FILM>

Thar cheann na hÉireann

For Ireland

>REFERENCE TIL EN FILM>

Per la Repubblica italiana

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

Latvijas Republikas varda

>REFERENCE TIL EN FILM>

Fuer das Fuerstentum Liechtenstein

>REFERENCE TIL EN FILM>

Lietuvos Respublikos vardu

>REFERENCE TIL EN FILM>

Pour le grand-duché de Luxembourg

>REFERENCE TIL EN FILM>

For the Republic of Malta

>REFERENCE TIL EN FILM>

Pentru Republica Moldova

>REFERENCE TIL EN FILM>

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

>REFERENCE TIL EN FILM>

For Kongeriket Norge

>REFERENCE TIL EN FILM>

Za Rzeczpospolit Na Polsk Na

>REFERENCE TIL EN FILM>

Pela República Portuguesa

>REFERENCE TIL EN FILM>

Pentru Rômania

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

Za Slovenskú republiku

>REFERENCE TIL EN FILM>

Za Republiko Slovenijo

>REFERENCE TIL EN FILM>

Por el Reino de España

>REFERENCE TIL EN FILM>

Foer Konungariket Sverige

>REFERENCE TIL EN FILM>

Fuer die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

Tuerkiye Cumhuriyeti adina

>REFERENCE TIL EN FILM>

>REFERENCE TIL EN FILM>

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

>REFERENCE TIL EN FILM>

For the United States of America

>REFERENCE TIL EN FILM>