*****

SAMARBEJDSAFTALE MELLEM DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB OG KONGERIGET SVERIGE

om forskning og uddannelse i straalingsbeskyttelse

DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«,

og

KONGERIGET SVERIGE, i det foelgende benaevnt »Sverige«,

begge i det foelgende benaevnt »de kontraherende parter«,

ER -

ud fra foelgende betragtninger:

Faellesskabet og Sverige har indgaaet en rammeaftale om videnskabeligt og teknisk samarbejde, som traadte i kraft den 27. august 1987;

Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Raadet«, har ved beslutning 89/416/EOEF vedtaget et saerprogram for forskning og uddannelse i straalingsbeskyttelse (1990-1991), i det foelgende benaevnt »Faellesskabets program«;

Sveriges associering med Faellesskabets program kan bidrage til at oege effektiviteten af den forskning, som de kontraherende parter udfoerer paa straalingsbeskyttelsesomraadet, og til at undgaa overfloedigt dobbeltarbejde;

Faellesskabet og Sverige forventer at faa gensidig fordel af Sveriges associering med Faellesskabets program -

BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:

Artikel 1

Sverige associeres fra den 1. januar 1990, ved denne aftale, med gennemfoerelsen af Faellesskabets program som anfoert i bilag A. Programmets gennemfoerelse og stoerrelsen af Faellesskabets finansielle bidrag er omhandlet i bilag B.

Artikel 2

Sveriges finansielle bidrag som foelge af dets associering med gennemfoerelsen af Faellesskabets program fastsaettes i forhold til det beloeb, der hvert aar er til raadighed paa De Europaeiske Faellesskabets almindelige budget for bevillinger til daekning af de finansielle forpligtelser, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Kommissionen«, har indgaaet som foelge af arbejde, der skal gennemfoeres som led i de forskningskontrakter med omkostningsdeling, der er noedvendige til gennemfoerelse af Faellesskabets program, og som foelge af udgifter til forvaltningen og den administrative drift af naevnte program.

Den proportionalitetsfaktor, som bestemmer Sveriges bidrag, fremkommer ved fastlaeggelse af forholdet mellem Sveriges bruttonationalprodukt (BNP) udtrykt i markedspriser og summen af bruttonationalprodukterne, udtrykt i markedspriser, for Faellesskabets medlemsstater og Sverige. Dette forhold beregnes paa grundlag af de senest foreliggende statistiske oplysninger fra Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD).

De midler, som anslaas noedvendige til gennemfoerelse af Faellesskabets program, stoerrelsen af Sveriges bidrag og tidsplanen for de anslaaede forpligtelser er anfoert i bilag C.

Bestemmelserne og reglerne for Sveriges finansielle bidrag til gennemfoerelsen af Faellesskabets program er anfoert i bilag D.

Artikel 3

For svenske forsknings- og udviklingsorganer og enkeltpersoner gaelder de samme frister og betingelser for forelaeggelse og vurdering af forslag vedroerende forskning samt for tildeling og indgaaelse af kontrakter under Faellesskabets program som dem, der finder anvendelse paa forsknings- og udviklingsorganer og enkeltpersoner i Faellesskabet, forudsat at retten til adgang til resultaterne begraenses til resultater fra kontrakter under det samme program. I saerdeleshed skal de almindelige bestemmelser for forskningskontrakter inden for Faellesskabet omfattet af denne artikel med de fornoedne aendringer ogsaa gaelde for forskningskontrakter med svenske forsknings- og udviklingsorganer og enkeltpersoner, for saa vidt angaar spoergsmaal i forbindelse med beskatning, told og udnyttelse af forskningsresultater.

Artikel 4

Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af Faellesskabets program og bistaas ved gennemfoerelsen af Det Raadgivende Udvalg for Forvaltning og Koordinering (CGC) vedroerende Straalingsbeskyttelse, som er nedsat ved Raadets afgoerelse 84/338/Euratom, EKSF, EOEF af 29. juni 1984 om strukturer og procedurer ved forvaltning og koordinering af Faellesskabets forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter (1).

Udvalget udvides til at omfatte to repraesentanter udpeget af Sverige, som kan assisteres eller erstattes af en svensk ekspert. De deltager kun i udvalgets arbejde, naar det holder moede i forskellige sammensaetninger for at gennemfoere opgaver, som vedroerer Faellesskabets straalingsbeskyttelsesprogram.

Artikel 5

Efter programmets afslutning foretager Kommissionen en evaluering af de opnaaede resultater, og den fremsender en rapport herom til Europa-Parlamentet, Raadet og Sverige.

Den i stk. 1 naevnte rapport udarbejdes under hensyntagen til de maalsaetninger og kriterier, der er anfoert i bilag E, og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i Raadets afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF (1).

Artikel 6

Hver af de kontraherende parter forpligtet sig til, i overensstemmelse med deres respektive bestemmelser og retsforskrifter, at goere det lettere for de forskere, som i Sverige og Faellesskabet deltager i de af denne aftale omfattede aktiviteter, at bevaege sig frit omkring og bosaette sig.

Artikel 7

Kommissionen og Statens Straalskyddsinstitut sikrer gennemfoerelsen af denne aftale.

Artikel 8

Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte Traktat, og paa den anden side for Kongeriget Sveriges omraade.

Artikel 9

1. Denne aftale indgaas for det tidsrum, i hvilket Faellesskabets program er gaeldende.

Hvis Faellesskabet aendrer Faellesskabets program, kan aftalen opsiges paa gensidigt aftalte betingelser. Senest en uge efter, at Faellesskabet har vedtaget det aendrede program, underrettes Sverige om dets noejagtige indhold. De kontraherende parter giver senest tre maaneder efter vedtagelsen af Faellesskabets afgoerelse hinanden meddelelse om, hvorvidt de oensker at ophaeve aftalen.

2. Naar Faellesskabet vedtager et nyt F&U-program paa straalingsbeskyttelsesomraadet, kan naervaerende aftale genforhandles eller viderefoeres paa gensidigt aftalte betingelser.

3. Med forbehold af stk. 1 kan hver af de kontraherende parter til enhver tid bringe aftalen til ophoer med seks maaneders varsel. De projekter og arbejder, som er i gang paa tidspunktet for denne aftales ophoer og/eller udloeb, fortsaettes indtil de er gjort faerdige paa de i aftalen fastlagte betingelser.

Artikel 10

Denne aftale skal godkendes af de kontraherende parter i overensstemmelse med de procedurer, der gaelder for hver af dem.

Den traeder i kraft paa den dato, paa hvilken de kontraherende parter giver hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, der er noedvendige i saa henseende.

Artikel 11

Bilag A, B, C, D og E udgoer en integrerende del af denne aftale.

Artikel 12

Denne aftale er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, tysk og svensk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Denne aftale er undertegnet i Bruxelles.

1.2 // For Det Europaeiske Atomenergifaellesskab // For Kongeriget Sverige // Paolo FASELLA // Magnus WERNSTEDT // Generaldirektoer for Videnskab, Forskning og Udvikling // Chargé d'affaires, Den Svenske Delegation ved De Europaeiske Faellesskaber

(1) EFT nr. L 177 af 4. 7. 1984, s. 25.

(1) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1.

BILAG A

PROGRAMMETS INDHOLD OG VEJLEDENDE INTERNE FORDELING AF MIDLERNE

1.2.3 // // // Vejledende fordeling af midler, herunder udgifter til personale og administration (mio. ECU) // // // // A. // Menneskers udsaettelse for straaling og radioaktivitet // 7,4 // 1. // Straalingsdosimetri og fortolkning af den // // 1.1. // Udvikling og indfoerelse af normer og procedurer i tilknytning til begreberne dosisaekvivalentmaengder for baade intern og ekstern udsaettelse. // // 1.2. // Straaling og instrumentering med henblik paa individuel dosimetri og omraadedosimetri. // // 1.3. // Afledningen af organdoser og effektiv dosisaekvivalent. // // 1.4. // Vurdering af den interne udsaettelse. // // 2. // Radionukliders overfoersel til miljoeet og deres opfoersel i det // // 2.1. // Radionukliders opfoersel i miljoeet i situationer, der kraever saerlig opmaerksomhed af hensyn til den langsigtede adfaerd eller forholdene efter ulykker. // // 2.2. // Naturlig radioaktivitet i miljoeet og dens vej til mennesket. // // 2.3. // Virkningen af artsdannelse, kemisk aendring, aendringer af fysisk-kemiske egenskaber og biologiske omdannelse, navnlig med hensyn til: // // // - langvarige spaltnings- og korrosionsprodukter // // // - aktinider, tritium, f.eks. reduktionen af hydrogenforbindelser og omdannelse af uorganisk bundet tritium til organisk bundet // // // - spildevand fra radiofarmaceutika og nuklear medicin. // // 2.4. // Tilfaeldigt udloeste radionukliders opfoersel, vurdering af overfoerselsparametrenes paalidelighed og undersoegelser ved hjaelp af forsoeg. // // 2.5. // Betydningen af radionukliders tilbageholdelse og udledning i naturlige oekosystemer som skove, heder, moser, marskomraader, soeer og vandloeb og marginal landbrugsjord. // // 2.6. // Udvikling af modforanstaltninger, som skal formindske forureningen af miljoeet og forhindre, at den overfoeres til mennesker. // // B. // Foelgerne af menneskers udsaettelse for straaling; vurdering, forebyggelse og behandling af disse foelger // 7,4 // 1. // Straalings stokastiske virkninger // // 1.1. // Fortolkning af virkningerne af smaa doser og lave dosishastigheder ved hjaelp af mikrodosimetri. // // 1.2. // Behandling og aendring af genetiske skader og individuel radiosensitivitet. // // 1.3. // Undersoegelser ved hjaelp af celler, molekyler og forsoegsdyr for at fastslaa risikoen ved straalings stokastiske, somatiske virkninger i forbindelse med smaa doser, lav dosishastighed og straalingens kvalitet. // // 1.4. // Vurdering af genetiske risici hos mennesker. // // 1.5. // Radionukliders indvirkninger paa maalceller i forbindelse med radionuklidmetabolisme og undersoegelser af radionuklidinduceret kraeft, navnlig lunge-, knogle- og leverkraeft hos biologiske modeller. // // // // Vejledende fordeling af midler, herunder udgifter til personale og administration (mio. ECU) // // 2. // Straalings ikke-stokastiske virkninger // // 2.1. // Straalingssyndromer og behandling af dem, naar store dele af legemet er blevet udsat. // // 2.2. // Bestraaling og udsaettelse af inkorporerede radionuklider. // // 2.3. // Straalingssyndromer og deres behandling efter lokal udsaettelse af hud og subkutane vaev. // // 2.4. // Straalingsskader i linsevaev, skjoldbruskvaev og andre vaev, som er vigtige i forbindelse med straalingsbeskyttelse. // // 3. // Straalings virkninger paa den levende organismes udvikling. // // C. // Risici i forbindelse med udsaettelse for straaling og behandling af den // 6,4 // 1. // Vurdering af menneskers udsaettelse for straaling // // 1.1. // Vurdering af forskellige former, hvorunder mennesker udsaettes for straaling, og statistik over dem. // // 1.2. // Udsaettelse for naturlig radioaktivitet og vurdering af parametre, som paavirker disse risici. // // 1.3. // Sammenlignende vurdering af udsaettelse og risici. // // 1.4. // Epidemiologiske undersoegelser hos forskellige befolkningsgrupper. // // 2. // Optimering og styring af straalingsbeskyttelsen // // 2.2. // Begraensning af patientens udsaettelse ved medicinsk diagnostiseringsradiologi. // // 2.3. // Styring af straalingsbeskyttelsen under normale forhold og i forbindelse med ulykker. // // 2.4. // Probabilistisk risikovurdering og tidstro modeller for vurdering af foelgerne af tilfaeldige radioaktivitetsudslip og for vurdering af modforanstaltningernes effektivitet og gennemfoerlighed. // // // I alt // 21,2 (1)

(1) Heraf ca. 5,87 mio. ECU til udgifter til personale og administration.

BILAG B

PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE OG STOERRELSEN AF FAELLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG

Programmet bestaar af aktiviteter, der udfoeres ved hjaelp af forskningskontrakter med omkostningsdeling, som indgaas med kompetente offentlige eller private forskningsinstitutter i medlemsstaterne.

Ud over forskningskontrakter med omkostningsdeling kan programmet ligeledes gennemfoeres ved hjaelp af forskningsaftaler og koordinerende aktioner. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa tilskud til uddannelse og til fremme af geografisk mobilitet. Saadanne kontrakter og tilskud skal, hvor dette er hensigtsmaessigt, tildeles efter en udvaelgelsesprocedure paa grundlag af indkaldelser af forslag, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Deltagere i forskningskontrakter med omkostningsdeling kan vaere tilknyttet offentlige eller private forskningsinstitutter, herunder universiteter i medlemsstaterne. Det forventes, at enhver kontrahent yder et betydningsfuldt bidrag til projekterne. Kontrahenten forventes at afholde en betydelig del af udgifterne, hvoraf 50 % normalt afholdes af Faellesskabet. Naar universiteter og lignende institutioner udfoerer projekter, kan Faellesskabet subsidiaert afholde indtil 100 % af de hermed forbundne ekstraudgifter.

Forskningsprojekter med omkostningsdeling skal som hovedregel udfoeres af deltagere fra mere end en medlemsstat.

Kommissionen skal paa alle faellesskabssprog udsende oplysningsmateriale sammen med opfordringen til at deltage i programmet, saaledes at der sikres virksomheder, universiteter og forskningscentre i medlemsstaterne lige muligheder.

De oplysninger, der hidroerer fra gennemfoerelsen af aktiviteterne med omkostningsdeling, skal i lige omfang goeres tilgaengelige for alle medlemsstaterne. Licenser og/eller andre rettigheder, der indroemmes som led i programmet, skal vaere underlagt Faellesskabets normale kontraktvilkaar.

BILAG C

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

De midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelse af Faellesskabets program, beloeber sig til 21,2 mio. ECU.

Artikel 2

Sveriges finansielle bidrag til gennemfoerelse af Faellesskabets program beloeber sig til 774 436 ECU.

Artikel 3

Tidsplan for de forpligtelser, der skoennes noedvendige til gennemfoerelse af Faellesskabets program (forpligtelsesbevillinger), og for Sveriges bidrag

(ECU)

1.2.3 // // // // AAr // Forpligtelser // Sveriges bidrag // // Forvaltning og administration, personale paa kontrakter og forskningskontrakter med omkostningsdeling // Forvaltning og administration, personale paa kontrakter og forskningskontrakter med omkostningsdeling // // // // 1990 // 17 000 000 // 640 399 // 1991 // 4 200 000 // 134 037 // // // // I alt // 21 200 000 // 774 436 // // // BILAG D

REGLER FOR FINANSIERING

Artikel 1

I dette bilag fastsaettes de i aftalens artikel 2 omhandlede bestemmelser og regler for Sveriges finansielle bidrag.

Artikel 2

Ved hvert aars begyndelse, eller naar Faellesskabets program undergaar en aendring, der medfoerer en foroegelse af det beloeb, som skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, sender Kommissionen Sverige en indkaldelse af bidrag, der svarer til dets andel af udgifterne i henhold til aftalen.

Dette bidrag udtrykkes saavel i ecu som i svensk valuta, idet ecuens sammensaetning er fastlagt i Raadets forordning (EOEF) nr. 3180/78 (1). Vaerdien i svensk valuta af bidraget i ecu fastsaettes paa datoen for indkaldelsen af bidrag.

Sverige indbetaler sit aarlige bidrag til udgifterne i henhold til aftalen ved begyndelsen af hvert aar og senest tre maaneder efter, at indkaldelsen af bidrag er afsendt. Enhver forsinkelse i betalingen af dette bidrag medfoerer, at Sverige skal betale renter til en sats svarende til den hoejestgaeldende diskonto i Faellesskabets medlemsstater paa forfaldsdagen. Denne rentesats forhoejes med 0,25 procentpoints for hver maaneds forsinkelse.

Den forhoejede rentesats finder anvendelse saa laenge forsinkelsen varer. Denne rente skal dog kun erlaegges, hvis bidraget betales mere end tre maaneder efter, at Kommissionen har afsendt indkaldelse af bidrag.

De rejseomkostninger, som afholdes af svenske repraesentanter og eksperter ved deres deltagelse i det i aftalens artikel 4 naevnte udvalgsarbejde, godtgoeres af Kommissionen i overensstemmelse med de fremgangsmaader, som for tiden gaelder for repraesentanter og eksperter fra Faellesskabets medlemsstater, og navnlig i overensstemmelse med Raadets afgoerelse 84/338/EOEF.

Artikel 3

De af Sverige betalte bidrag krediteres Faellesskabets program som budgetindtaegter, opfoert under en hertil bestemt konto i oversigten over indtaegter i De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 4

Finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget finder anvendelse paa forvaltningen af bevillingerne.

Artikel 5

Ved hvert aars slutning udarbejdes der en oversigt over bevillingerne til Faellesskabets program, som sendes til Sverige til orientering.

(1) EFT nr. L 379 af 30. 12. 1978, s. 1.

BILAG E

MAALSAETNINGER OG EVALUERINGSKRITERIER FOR PROGRAMMET

Programmet for straalingsbeskyttede (1990-1991) udgoer en del af Faellesskabets forskningsbehov inden for straalingsbeskyttelse i tidsrummet 1990 til 1994, saaledes som beskrevet i Kommissionens meddelelse KOM (88) 789 endelig udg., og tager sigte paa ved hjaelp af et europaeisk forskningssamarbejde at tilvejebringe foelgende:

- det videnskabelige grundlag for en fortsat ajourfoering af de »grundlaeggende normer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling«, og et incitament til fortsat udvikling af straalingsbeskyttelsens teorier i alle medlemsstater paa baggrund af den erfaring, der i medlemsstaterne allerede er indhoestet paa omraadet

- den videnskabelige viden, som kraeves til bedoemmelse af de carcinogene og genetiske risici, arbejdstagere og offentlighed udsaettes for i forskellige former for straaling i smaa doser, som har lave dosishastigheder og skyldes naturlige straalingskilder, medicinsk diagnosticeringsradiologi og kernekraftindustri

- metoder, hvormed risikoen i forbindelse med straalingsulykker samt det teoretiske og tekniske grundlag for ivaerksaettelse af modforanstaltninger kan bedoemmes

- de oplysninger, som er noedvendige for, at straalingsbeskyttelsens teori og praksis kan udvides som foelge af behov, der opstaar i forbindelse med f.eks. nye anvendelser af straaling inden for medicin og industri

- det objektive, videnskabelige grundlag, der er noedvendigt for at kunne bistaa de nationale myndigheder med at traeffe forsvarlige afgoerelser i forbindelse med drift af kernekraftindustri, udvikling af miljoekriterier for radioaktivitet, optraeden i usaedvanlige katastrofesituationer, og for at kunne give offentligheden objektive oplysninger om risici og fordele

- tilskyndelse og stoette til samarbejde mellem videnskabsmaend og forskningsinstitutter fra forskellige medlemsstater, samt den videregaaende uddannelse, som kraeves for at bevare Faellesskabets kompetence, herunder for en forbedret, alsidig uddannelse af unge videnskabsmaend inden for straalingsbeskyttelse

- effektiv udnyttelse og dokumentering af den viden, der erhverves inden for dette og tidligere faellesskabsprogrammer for straalingsbeskyttelse, som kan bidrage til en bedre almen forstaaelse for videnskabelige spoergsmaal og foere til, at offentligheden informeres bedre herom.

I overensstemmelse med Faellesskabets handlingsplan for evaluering af EF's forsknings- og udviklingsaktiviteter vil uafhaengige eksperter vurdere, i hvilken udstraekning programmet opfylder ovennaevnte maalsaetninger.

Programmets vigtigste evalueringskriterier er foelgende:

- dets tekniske og videnskabelige bidrag til Faellesskabets straalingsbeskyttelsespolitik

- de opnaaede forskningsresultaters relevans for den fortsatte ajourfoering af de »grundlaeggende normer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling«, og for straalingsbeskyttelsens teoretiske grundlag og praktiske anvendelse

- arbejdets videnskabelige originalitet, dets relevans for vurderingen af risici, saerlig ved udsaettelse for smaa doser og lave dosishastigheder i forbindelse med naturlige medicinske og menneskefrembragte kilder, og dets bidrag til vurderingen af og kontrollen med risici i forbindelse med straalingsulykker

- hvordan der ved hjaelp af oplysninger fra programmet er blevet udviklet beskyttelsesteorier og -metoder, der har kunne imoedekomme de behov, som nye straalingsanvendelser har skabt, og hvordan saadanne oplysninger har hjulpet de beroerte nationale myndigheder til at naa frem til forsvarlige afgoerelser vedroerende straalingsbeskyttelse i normale saavel som i katastrofesituationer

- dets betydning for ekspertisens udbredelse

- i hvilken udstraekning programmet har bidraget til samarbejdet mellem laboratorier i medlemsstaterne, fremmet unge videnskabsmaends videregaaende uddannelse og fremmet formidlingen af videnskabelig ekspertise paa straalingsbeskyttelsesomraadet

- ledelsens effektivitet Desuden boer foelgende kriterier, der blev opstillet i forbindelse med 1988/89 revisionen (1), ogsaa tages i betragtning:

- om programmet har ydet et vaerdifuldt bidrag til udvikling af mere rentable teknikker, der kan forebygge og modvirke de skadelige virkninger af straaling, ikke mindst virkninger, der, i betragtning af Tjernobyl-situationen, kunne taenkes at opstaa i forbindelse med ulykkestilfaelde, naermere betegnet:

- om modellerne for transport gennem luften over store afstande er blevet mere paalidelige

- om data og modeller for overfoersel af radionuklider i foedekaeden er blevet bedre

- om epidemiologiske undersoegelser af de sundhedsmaessige foelger for befolkningen har vist sig gennemfoerlige eller ikke

- om scenarier for de straalingsmaessige foelger af atomulykker forstaas bedre

- om det videnskabelige grundlag for de tilgrundliggende data for afledte katastrofereferenceniveauer er blevet videreudviklet

- om de praktiske modforanstaltninger for landbrugs- og vandmiljoeet, bymiljoeet og den forebyggende medicinske behandling er blevet bedre

- om bedre metoder for kontrol og overvaagning i forbindelse med ulykkestilfaelde er blevet fundet

- om metoderne for behandling og diagnosticering af udsatte personer har udviklet sig.

(1) EFT nr. L 16 af 21. 1. 1988, s. 44.