BILAG V

HONDURAS' SYSTEM TIL VERIFIKATION AF LOVLIGHED FOR TRÆPRODUKTER (SVL)

Indholdsfortegnelse

1. INDLEDNING

1.1. Generel baggrund

1.2. Formålet med Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL)

1.3. Nye værktøjer og elementer til forbedring af skovforvaltning

2. DEN HONDURANSKE LOVGIVNING, DER GÆLDER FOR SVL

2.1. Internationale konventioner og traktater

2.2. Regionale konventioner og traktater

2.3. National lovgivning om bæredygtig forvaltning af naturressourcer

2.4. National lovgivning om arbejdsmarkedet

2.5. National lovgivning om betaling af statslige og kommunale skatter for eksport af træprodukter

2.6. National lovgivning om administrative procedurer, gennemsigtighedsmekanismer og offentlighedens deltagelse

2.7. National lovgivning, der anvendes af retsembedsmænd

3. ELEMENTER I SVL

3.1. Definition af lovlighed

3.2. Verifikation af overholdelsen af definitionen af lovlighed

3.3. Forsyningskædekontrol

3.4. Licensprocessen for H-legal og FLEGT

3.5. Uafhængig revision

4. INSTITUTIONAL RAMME OG ROLLE FOR AKTØRE, DER ER INVOLVERET I GENNEMFØRELSEN AF SVL

4.1. Aktører involveret i gennemførelsen af SVL

4.2. Statslige institutioner

4.2.1. Det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF)

4.2.2. Indtægtsforvaltningen (SAR)

4.2.3. Kommuner

4.2.4. Institut for ejendomme (IP)

4.2.5. Ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS)

4.2.6. Det honduranske institut for social sikring (IHSS)

4.2.7. Ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente)

4.2.8. Det nationale landbrugsinstitut (INA)

4.2.9. Ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG)

4.2.10. Afdelingen for toldindtægter (DARA)

4.2.11. Statslige institutioner, der er indirekte involveret

4.3. Privat skovbrugssektor

4.4. Civilsamfundsorganisationer

4.4.1. Lokale organisationer

4.4.2. Ikkestatslige udviklingsorganisationer

4.5. Oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras

4.6. Kapacitetsopbygning

5. SVL'S OMFANG/ANVENDELSESOMRÅDE

5.1. Træprodukter medtaget i SVL

5.2. Markeder omfattet af SVL

5.3. Trækilder omfattet af SVL

5.3.1. Træ fældet i Honduras

5.3.2. Importeret træ

5.3.3. Træ, der ikke er omfattet af denne aftale

5.4. Aktører omfattet af SVL

6. VERIFIKATION AF OVERENSSTEMMELSE MED DEFINITIONEN AF LOVLIGHED

6.1. Principper for verifikation af lovlighed

6.1.1. Institutioner involveret i verifikation af lovlighed

6.1.2. Verifikationsprocedurer baseret på lovlighedsoversigter

6.1.3. Metoderne til verifikation af lovlighed

6.1.4. Informationssystemer og verifikationsfunktioner

6.1.5. Princip for risikostyring

6.1.6. Revision af lovlighed, som resulterer i et certifikat for overholdelse af lovgivningen

6.2. Aktørers forpligtelse med hensyn til verifikation af lovlighed

7. VERIFIKATION AF FORSYNINGSKÆDEN FOR TRÆ OG TRÆPRODUKTER

7.1. Principper for verifikation af forsyningskæden

7.2. Identifikation af træprodukter

7.3. Angivelse af oplysninger fra aktører i forsyningskæden

7.4. Verifikation af importerede træprodukter

7.5. Verifikation af træprodukter i transit

7.6. Verifikation af konfiskerede træprodukter

7.7. Verifikation af træprodukter, som stammer fra arealer, der er genstand for en ændring i anvendelse

8. ANERKENDELSE AF PRIVAT CERTIFICERING

9. HÅNDTERING AF TILFÆLDE AF MANGLENDE OVERHOLDELSE AF SVL

10. MEKANISMER TIL BEHANDLING AF KLAGER

10.1. Indledning

10.2. Formål

10.3. Typer af mekanismer til behandling af klager

10.4. Fastlæggelse af mekanismer til behandling af klager og styringsprincipper

11. HØRING, DELTAGELSE OG KOORDINERING AF MEKANISMER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF SVL

11.1. Det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen

11.2. Teknisk udvalg

11.3. Interinstitutionelt sekretariat for gennemførelsen af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale (SIIAVA)

11.4. National strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI) og dens forbindelser til denne aftale

12. TILSKYNDENDE, SALGSFREMMENDE, BESKYTTENDE OG AFBØDENDE FORANSTALTNINGER UDVIKLET TIL AT INDDRAGE SEKTORENS FORSKELLIGE AKTØRER I GENNEMFØRELSEN AF SVL

Tillæg 1 Led i forsyningskæden (nåleskov)

Tillæg 2 Led i forsyningskæden (løvskov)

1. INDLEDNING

1.1. Generel baggrund

Latinamerika har den højeste afskovningsgrad i verden, og Honduras har en af regionens højeste årlige afskovningsgrader. Der er mange årsager til afskovning og skovforringelse, primært af spredning af ekstensivt kvægopdræt og monokulturer (f.eks. oliepalme), ulovlig skovhugst i form af rydning, skovbrande og ikkebæredygtig skovhugst.

De konsekvenser og negative følgevirkninger som ses ved ødelæggelse og nedbrydning af skove som følge af ulovlig skovhugst og omlægningen af regnskov til landbrugsjord medfører en reduceret biodiversitet samt begrænsning eller tab af den naturlige modstandsdygtighed i skovens økosystemer. Der er også de økonomiske tab, der skyldes manglende betaling af afgifter og skatteunddragelse.

1.2. Formålet med Honduras' system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL)

Formålet med SVL er at forbedre forvaltningspraksissen i landets skovbrugssektor, og sikre at alle aktører i forsyningskæden overholder lovgivningen fuld ud.

Dette mål omfatter overdragelse af skovbrugsrettigheder, fældning af råmaterialer, transport af tømmer, primær forarbejdning og sekundær forarbejdning af og handel med træprodukter på både indenlandske og internationale markeder på grundlag af anvendelsen og håndhævelsen af den nuværende lovgivning og forbedringen af de eksisterende offentlige kontrolsystemer.

1.3. Nye værktøjer og elementer til forbedring af skovforvaltning.

Selv om licensering af lovligt træ i henhold til FLEGT er en central målsætning i forhandlingsprocessen og gennemførelsen af den frivillige partnerskabsaftale, er det ikke det eneste forventede resultat. For de licenser, der skal udstedes, og til at opfylde forventningerne hos Honduras og EU med hensyn til at forbedre skovforvaltningen og fremme den lovlige handel med tømmer skal der udvikles nye værktøjer til at styrke verifikation af lovlighed. Af denne grund foreslås der i aftalen en række nye og innovative elementer, der forventes at have en positiv indvirkning på forvaltningen af skovbrugssektoren. Dette sæt elementer, der allerede anvendes, eller som skal udarbejdes, udgør det honduranske system til verifikation af lovlighed for træprodukter (SVL). Disse elementer på både organisatorisk og institutionelt plan omfatter navnlig:

Definition af lovligt træ

a) Etablering af lovkrav, som indgår i lovlighedsoversigterne for alle trækilder, der forsyner det indenlandske marked, og eksport til alle destinationer, herunder importeret træ.

Forsyningskædekontroller

b) Milepæl i denne aftale: Udvikling og gennemførelse af IT-systemet til sporbarhed af træ (SIRMA): forbedret kontrol og kontrol af mængden af træ i forsyningskæden, takket være sammenhæng med andre informationssystemer (både interne ICF-systemer og systemer, der anvendes i andre institutioner) og til informationsudveksling med andre lande (mellemlang sigt).

c) Udveksling og sammenholdelse af oplysninger mellem SIRMA og Honduras' automatiske system for toldindtægter (SARAH) (mellemlang sigt).

d) Milepæl i denne aftale: Indførelse af rettidig omhu for alle aktør. Integration i de retlige rammer af en forpligtelse, der mindsker risikoen for, at aktører ikke overholder kravene til et minimum, uanset om produktet er købt lokalt eller i udlandet (mellemlang sigt).

Verifikationsprocedurer

e) Strengere anvendelse af alle bestemmelser, der indgår i lovlighedsoversigterne (lang sigt).

f) Styrkelse af kontrollerne med fældning i skovområder omfattet af rednings- og genopretningsplaner, navnlig når en større indsats er nødvendig for at kunne overvåge hele forsyningskæden (lang sigt).

g) Konsolidering af det nationale skovbrugsinformationssystem (SNIF) for at skabe en effektiv og passende forbindelse til andre dermed forbundne institutioner og også at give brugere adgang til oplysninger, der er af interesse for dem (mellemlang sigt).

h) Milepæl i denne aftale: Oprettelse og forvaltning af en database for aktørernes manglende overholdelse af SVL's krav (mellemlang sigt).

i) Milepæl i denne aftale: Gennemførelse af en risikobaseret revision af lovlighed for at kontrollere, at alle aktører opfylder SVL's indikatorer og krav (mellemlang sigt).

j) Milepæl i denne aftale: Udarbejdelse af et certifikat for overholdelse af lovgivningen — som følge af revisionen af lovlighed — som bevis for overholdelse af SVL's krav (mellemlang sigt).

k) Anerkendelse af privat frivillig certificering, som er underlagt bestemmelser om ækvivalens med lovlighedsoversigterne. I betragtning af de procedurer, der er fastsat i afsnit 8 kan lovlige, skovforvaltningscertifikater og/eller certifikater for håndteringskæden udstedt af akkrediterede certificeringsorganer accepteres som bevis for delvis eller fuldstændig overholdelse af indikatorerne for lovlighed for at undgå dobbeltarbejde og med henblik på at forenkle denne verifikation (mellemlang sigt).

FLEGT-licensprocedurer

l) Udstedelse af FLEGT-licenser ved at sikre overholdelse af SVL's krav til alle forsendelser af træ til EU. Kravene til udstedelse af H-legal-licenser skal også opfyldes for træ, der eksporteres til andre lande (mellemlang sigt).

Uafhængig revision

m) Uafhængig revision af systemet for at sikre troværdigheden af alle elementer i SVL og foreslå tilpasninger for at afhjælpe eventuelle konstaterede svagheder (mellemlang sigt).

n) Milepæl i denne aftale: Oprettelse af et interinstitutionelt sekretariat til gennemførelse af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale (SIIAVA) med henblik på at koordinere aktiviteter og input fra forskellige statslige institutioner, der er involveret i udviklingen og gennemførelsen af SVL. Dette organ bliver et forum for dialog og koordinering for sammen med andre organer, såsom det tekniske udvalg, at sikre en vellykket gennemførelse af aftalen på en interaktiv og meningsudvekslende måde, således at alle berørte parter inddrages, samt at de er bevidste om og fast besluttet på at forbedre skovforvaltningen (kort sigt).

o) Milepæl i denne aftale: Gennemførelsen af frit, forudgående og informeret samtykke (FPIC) i skovbrugssektoren i henhold til den tilsvarende lovgivning, når den er i kraft (mellemlang sigt).

p) Intensivering af bestræbelserne på at overdrage skovarealer uden skøder til staten, med fokus på legalisering (»regularización« og »saneamiento jurídico«) af de arealer, der ikke ejes af staten, og som er omfattet af fælles skovforvaltningskontrakter udstedt af ICF (lang sigt).

q) Intensivering af bestræbelserne på at legalisere oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras' ejerskab af jord, som gennem generationer har tilhørt dem (lang sigt).

r) Styrkelse af den institutionelle kapacitet i ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS) og det honduranske institut for social sikkerhed (IHSS) ved at give dem de nødvendige ressourcer til effektivt at kunne lette og overvåge indikatorerne og metoderne til verifikation af lovlighedsoversigter (lang sigt).

s) Kapacitetsopbygning hos traditionelle aktører i sektoren, hvad angår overholdelse af lovgivningen (lang sigt).

2. DEN HONDURANSKE LOVGIVNING, DER GÆLDER FOR SVL

De retlige rammer for træprodukter i Honduras har flere forskellige elementer bestående af internationale konventioner og traktater (regionale og regionseksterne), republikkens forfatning, sekundær lovgivning og andre standarder, der især anvendes af forskellige statslige institutioner afhængigt af deres kompetenceområde. De institutioner, der er involveret i SVL, samarbejder med hinanden for at kontrollere lovligheden af Honduras' træprodukter.

Lovlighedsoversigterne i bilag II og nedenfor beskriver de vigtigste retlige instrumenter vedrørende forskellige elementer af lovlighed og SVL, som vil blive verificeret før hver FLEGT-licens udstedes.

2.1. Internationale konventioner og traktater

— Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk i selvstændige lande.

— Konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter.

— De Forenede Nationers Konference om miljø og udvikling.

— De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, og navnlig Parisaftalen fra 2015, som er blevet det vigtigste internationale instrument til håndtering af klimaændringer.

2.2. Regionale konventioner og traktater

— Konvention om bevaring af biodiversitet og beskyttelse af naturområder i Mellemamerika. Formålet med denne konvention er at bevare så meget jord som muligt og havets biologiske mangfoldighed i den mellemamerikanske region. Den blev undertegnet i Managua i Nicaragua i 1992 af præsidenterne for republikkerne Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama.

— Mellemamerikansk Alliance for bæredygtig udvikling (ALIDES). Dette er en regional strategi for koordinering og høring af interesser, udviklingsinitiativer, ansvarsområder og harmonisering af rettigheder, der blev undertegnet i 1994 af præsidenterne og repræsentanterne for republikkerne i Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama.

— Regional konvention om forvaltning og bevaring af skovenes økosystemer og for udvikling af skovplantager. Formålet med denne konvention er at fremme nationale og regionale mekanismer for at undgå ændringer i anvendelsen af områder med skovareal beliggende på jord med potentiale i skovbruget og genoprette arealer med skovrydning. Den blev undertegnet i Guatemala City, Guatemala i 1993 af udenrigsministrene fra republikkerne Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama.

2.3. National lovgivning om bæredygtig forvaltning af naturressourcer

— Dekret nr. 131-1982, Republikken Honduras' forfatning.

— Dekret nr. 181-2009, generel vandlov.

2.4. National lovgivning om arbejdsmarkedsforhold

— Aftale nr. 101-JD-71, gennemførelsesforordning om loven om social sikring.

2.5. National lovgivning om betaling af statslige og kommunale skatter for eksport af træprodukter

— Dekret nr. 170-2016, skatteloven.

— Dekret nr. 194-2002, lov om økonomisk balance og social beskyttelse.

— Resolution nr. 223-2008 om den mellemamerikanske ensartede toldlov (CAUCA).

— Finansministeriets aftale nr. 0630, gennemførelsesforordning for loven om indtægter i udenlandsk valuta fra eksport.

2.6. National lovgivning om administrative procedurer, gennemsigtighed og offentlighedens deltagelse

— Dekret nr. 170-2006, lov om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger.

— Dekret nr. 152-1987, lov om administrative procedurer og gennemførelsesforordningen hertil.

2.7. National lovgivning, der anvendes af retsembedsmænd

— Dekret nr. 144-1983, Honduras' straffelov.

3. ELEMENTER I SVL

SVL omfatter følgende:

1) En definition af lovligt træ, som klart fastlægger aspekterne af lovgivningen, som SVL systematisk vil søge bevis for overensstemmelse med, uanset bestemmelsesmarkedet for produkterne.

2) Forsyningskædekontroller til at spore træ fra skovbrug eller importstedet til det sidste led i forsyningskæden.

3) Verifikationsprocedurer for at sikre og dokumentere overholdelse af alle elementer i definitionen af lovlighed og forsyningskædekontroller.

4) Procedurer for udstedelse af FLEGT-licenser for træprodukter, der er bestemt for Unionen.

5) Uafhængige revisioner for at sikre, at systemet er så effektivt, som det burde være, i henhold til aftale mellem parterne.

3.1. Definition af lovlighed

Lovligheden af træet i denne aftale er defineret i bilag II. Nævnte bilag er tæt forbundet med de andre bilag som en del af SVL. Den omfatter en definition af lovkravene i henhold til den frivillige partnerskabsaftale, der er knyttet til de udfordringer for skovforvaltning, som aktører i sektoren har udpeget i en national dialog.

Den detaljerede definition af lovlighed i lovlighedsoversigterne udgør grundlaget for kontrollen af de forskellige forsyningskædeaktørers overholdelse af indikatorerne, metoderne til verifikation og kravene til sporbarhed samt de relevante institutioners overvågning og kontrol. Uafhængige revisioner skal sikre, at systemet er så effektivt, som det burde være.

3.2. Verifikation af overholdelsen af definitionen af lovlighed

Verifikation af lovlighed:

— sikrer, at træprodukter er lovlige. Dette betyder, at alle indikatorer omfattet af lovlighedsoversigterne er opfyldt af aktørerne inden for deres kompetenceområde i skovbrugssektoren

— sikrer behandling af tilfælde af manglende overholdelse og anvendelse af korrigerende eller forebyggende foranstaltninger

— kræver utvetydigt bevis for, at træprodukter og tilknyttede aktiviteter opfylder kravene i henhold til definitionen af lovlighed

— påviser overensstemmelse ved fysisk kontrol og dokumentkontrol og gennem kontrol af systematisk indsamlede oplysninger og data, der er verificeret på forskellige punkter i forsyningskæden

— dokumenterer procedurer og registrer dokumentation for at give den licensudstedende myndighed mulighed for at vurdere lovligheden af en forsendelse, inden der udstedes en FLEGT- eller en H-legal-licens, og

— definerer og dokumenterer klart funktionerne og ansvaret for alle institutioner, der er involveret i verifikationsprocessen.

Staten Honduras vil via sine specialiserede institutioner og en verifikationshåndbog, der er godkendt af det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen (det fælles udvalg), få metodologier og metoder til at kontrollere overensstemmelsen med lovkrav inden for sektorens forskellige aktører og operatører. Disse metodologier og verifikationsmetoder er anført i afsnit 6.1.4.

Systemet muliggør påvisning af eventuelle mangler og tilfælde af manglende overholdelse, fastsætter pålæggelse af sanktioner, hvor det er relevant, stiller forslag om nødvendige afhjælpende foranstaltninger, hvor det er relevant, og giver sikkerhed for, at foranstaltninger til at udbedre disse mangler vil blive truffet.

De institutioner, der er involveret i SVL har IT-værktøjer og protokoller til at verificere overholdelsen af indikatorerne i lovlighedsoversigterne, som er beskrevet mere detaljeret i afsnit 4.

Lovlighedsverifikation omfatter konkrete foranstaltninger på stedet, såsom kontrolbesøg og teknisk revision samt rutinemæssige inspektioner for at verificere overholdelsen af tekniske og administrative standarder, der udføres af de relevante myndigheder afhængigt af den pågældende indikator.

Kontrol på vejene og kontrolposter gennemføres også med støtte fra retsembedsmænd (1) og samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder — honduranske væbnede styrker (FFAA), det nationale forebyggende politi, MP, PGR — for at kontrollere overensstemmelsen med lovgivningen på området for transport af træprodukter, og at der til enhver tid foretages indberetning til de kompetente myndigheder med henblik på at træffe de nødvendige foranstaltninger.

Civilsamfundsorganisationer, dvs. rådgivende råd vedrørende skovbrug, beskyttede områder samt vilde dyr og planter (CCF'er) (2), gennemfører i fællesskab sociale tilsyn for at sikre overensstemmelse med de tekniske og administrative bestemmelser for gennemførelsen af forvaltningsplaner og driftsplaner samt andre autorisationer til skovning. CCF'er kan aflægge rapport om deres konklusioner og henstillinger til SIIAVA, til den frivillige FLEGT-partnerskabsaftales fælles udvalg for gennemførelse af aftalen eller dens tekniske afdelinger, til denne aftales uafhængige revisionsafdeling og til den brede offentlighed.

Verifikationshyppigheden fastsættes ved brug af en risikobaseret tilgang under hensyntagen til kompetence- og ansvarsfordelingen mellem de offentlige institutioner, som er involveret i forsyningskæden og administrative registre (bøder, klager og andet), der antyder en risiko for ulovlighed. Skovbrugsaktører samt tjenesteudbyderne selv har taget højde for disse risici i betragtning. Hyppigheden af verifikationen af de forskellige offentlige institutioner vil blive beskrevet i håndbogen for verifikation af lovlighed, der er angivet i afsnit 6.1.

De institutioner, der har ansvar for verifikation af lovlighed, vil have filer med kontrolmetoder, der indeholder både digitale dokumenter og papirudskrifter (billeder, geografiske oplysninger osv.). Disse registre vil indeholde en kronologisk rækkefølge af dokumenterede fakta. Af sikkerhedsmæssige årsager har statslige institutioner en digital kopi af disse filer som backup. Alle disse filer, i overensstemmelse med bilag IX, er offentlige dokumenter, for så vidt som loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger er af den opfattelse, at de er offentlige oplysninger.

Kontrol af overholdelse af lovgivningen er en afgørende fase i eksporten af træprodukter og omfatter udstedelse af FLEGT- og H-legal-licenser, da den er et bevis for overholdelse.

3.3. Forsyningskædekontroller

Sporbarhed af træ er en af forudsætningerne for SVL i overensstemmelse med Honduras' retlige rammer. ICF har værktøjer til overvågning af forsyningskæden, såsom bl.a. SNIF og SIRMA. Begge systemer er allerede i drift, men nye moduler er planlagt i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i denne aftale. De anses derfor for at være under udarbejdelse, og udviklingen af visse funktioner er inkluderet i de supplerende foranstaltninger i bilag VIII.

Udgangspunktet for overvågning af forsyningskæden er autorisationen til skovning for træ, der er fældet i Honduras, og den fælles toldangivelse for træprodukter, der importeres i Honduras.

Autorisationer til skovning, transporttilladelser og fragtbreve, produktionsrapporter, indgående og udgående produkter og leveringsmeddelelser for fakturaer, der er godkendt af SAR, samt fælles toldangivelser er de vigtigste dokumenter til overvågning af produktstrømmene af træ under SVL. Disse dokumenter vil blive registreret i SNIF og SIRMA, når disse systemer er fuldt udviklet, hvilket gør det muligt at beregne den mængde træ, der er i omløb i hvert led af forsyningskæden, som beskrevet i afsnit 7.1.

Myndighederne anvender to metoder til dataverifikation: validering og afstemning. Validering består i at sammenligne og modstille data fra aktøren med data indsamlet af regeringsrepræsentanter, som det fremgår af kolonne 3.1 i tillæg 1 og 2.

Dataafstemning består i at sammenligne og analysere data indberettet mellem et led i forsyningskæden og det næste med henblik på at afsløre forskelle, der indikerer forekomst af ukontrolleret eller ulovligt træ. Dataafstemning er vist i kolonne 3.2 i tillæg 1 og 2.

Korrekt tilsyn og anvendelse af klart definerede procedurer for validering og afstemning i hver fase af forsyningskæden spiller en afgørende rolle for at sikre, at træet, der flyttes fra et sted til et andet, er lovligt, således at man undgår, at lovligt træ på markedet kontamineres af træ fra ukontrollerede eller ulovlige kilder.

3.4. Licensprocessen for FLEGT og H-legal

Udstedelse af FLEGT- og H-legal-licenser finder sted efter positiv og endelig verifikation af overholdelsen af alle krav vedrørende definitionen af lovlighed og overvågning med forsyningskæden for træprodukter.

FLEGT-licensen er det endelige obligatoriske krav for træprodukter, der er opført på listen over produkter, der er aftalt mellem parterne, som fastsat i bilag I til denne aftale, der skal eksporteres fra Honduras til et EU-land. For eksport til lande uden for Unionen gennemføres samme lovlighedsverifikation. Forskellen er, at der her kræves en H-legal-licens i stedet for en FLEGT-licens.

Bilag IV beskriver proceduren for udstedelse af FLEGT-licenser. Eksportøren indgiver FLEGT-licensen til toldanmeldelse ved eksport til Unionen eller H-legal-licensen ved eksport til andre markeder uden for Unionen sammen med de øvrige dokumenter, der kræves af toldmyndighederne.

3.5. Uafhængig revision

Uafhængig revision er et uundværligt element i SVL, da det opretholder systemets troværdighed. Den uafhængige revision kontrollerer, at de indførte mekanismer i SVL til at bevise lovligheden af i alle led i forsyningskæden for træprodukter (herunder skovhugst, transport, primær forarbejdning, sekundær forarbejdning og handel) fungerer, og at de fuldt ud opfylder alle kravene til og bestemmelserne for forsyningskæden fastsat af den FLEGT- og H-legal-licensudstedende myndighed.

Den uafhængige revision er en del af SVL og skal foretages før påbegyndelsen af FLEGT-licenseringen. Revisionsprocedurer og gennemførelsen heraf vil blive fastlagt mere detaljeret i løbet af den forberedende og organisatoriske fase af denne aftale.

Anvendelsesområde og principper for revisionerne er defineret i kommissoriet for uafhængige revisioner i bilag VI.

4. INSTITUTIONAL RAMME OG ROLLE FOR AKTØRE, DER ER INVOLVERET I GENNEMFØRELSEN AF SVL

I dette afsnit beskrives rollen for de forskellige aktører, der er involveret i gennemførelsen af SVL. Det beskrives, hvorledes de, i overensstemmelse med deres respektive ansvarsområder, støtter eller i praksis gennemfører kravene i denne aftale eller udfører den nødvendige verifikation for at sikre overholdelsen af disse krav, og hvordan de samarbejder med og supplerer hinanden for at sikre lovligheden af træprodukter.

I forbindelse med finansieringen af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale skal institutioner, private aktører og civilsamfundet, herunder sammenslutninger af skovlandbrug og repræsentanter for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras foretage en kritisk gennemgang af deres kapacitet i lyset af deres ansvar for verifikation af lovlighed og overholdelse. Bilag VIII omhandler alle aspekter af at styrke de tekniske og institutionelle kapaciteter, der er angivet i dette afsnit.

Kendskabet til og hensigtsmæssig forvaltning af hele processen, der kræves for at gennemføre SVL, de institutionelle mål for deltagelse og god praksis, den enkelte aktørs ansvar og korrekt interinstitutionel koordinering kræver et højt niveau af uddannelse og kapacitetsopbygning. Derfor blev supplerende foranstaltninger medtaget i bilag VIII for at opbygge kapaciteten hos de aktører, der er involveret i denne aftale.

Afsnit 11 indeholder de koordineringsorganer, som f.eks. det interinstitutionelle sekretariat for gennemførelsen af den frivillige FLEGT-partnerskabsaftale, som vil blive etableret eller videreført for at gennemføre SVL. For at bekræfte de institutionelle aftaler om gennemførelse af denne aftale vil der blive indgået en eller flere aftalememoranda mellem offentlige institutioner, der som minimum omfatter: det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF), indtægtsforvaltningen (SAR), sammenslutningen af honduranske myndigheder (AMHON), institut for ejendomme (IP), det nationale landbrugsinstitut (INA), ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS), det honduranske institut for social sikring (IHSS), ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente), ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG), afdelingen for toldindtægter (DARA), det nationale forebyggende politi, der rapporterer til ministeriet for sikkerhed (SSN), statsadvokaten (MP), anklagemyndigheden (PGR), højesteret (CSJ), de honduranske væbnede styrker (FFAA), der rapporterer til forsvarsministeriet (SEDENA), det nationale direktorat for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras (DINAFROH), instituttet for adgang til offentlige oplysninger (IAIP), og den nationale menneskerettighedskommission (CONADEH).

Der vil også blive udarbejdet samarbejdsaftaler for at sikre passende koordinering mellem disse institutioner baseret på og som følge af eksemplet med nuværende aftaler, såsom den interinstitutionelle aftale for legalisering og ejerskab af jord, underskrevet af INA, IP og ICF i oktober 2015.

I betragtning af at manglende defineret ejerskab er en af de underliggende årsager til den udbredte svage forvaltningspraksis i skovbrugssektoren, under denne aftales bestemmelser om ejerskab og legalisering af jord, behandles både i bilag II om lovlighedsoversigter, der anfører specifikke indikatorer vedrørende dette emne, og i bilag VIII om supplerende og understøttende foranstaltninger, i henhold til hvilke en særlig plan om legalisering af jordbesiddelse er etableret, efter aftale mellem parterne for at fremskynde legalisering i henhold til de prioriteter, der er fastlagt i denne aftale.

Den særlige plan om legalisering af jordbesiddelse fokuserer på ejerskab af nationale skovområder og beskyttede områder. I sidstnævnte tilfælde handler det kun om stødpudezoner, hvis skovning til staten er tilladt for at sikre den nødvendige retssikkerhed og skabe forudsætningerne for de fælles skovforvaltningskontrakter, der er underskrevet, eller som skal underskrives med lokalsamfund bosat i disse områder. Dette giver også mulighed for indgåelse af brugsretsaftaler for brugere eller lejere af jorden. Brugsretsaftalen er et retligt instrument, der, samtidigt med at statens ejerskab af jord fastholdes, giver lejere retssikkerhed med henblik på at få økonomiske, økologiske og sociale fordele, forbedre livskvaliteten og rationel udnyttelse af naturressourcerne i overensstemmelse med gældende lovgivning. Formålet med disse aktiviteter er at styrke skovbrugsforvaltning og arealanvendelsesplanlægning.

Vedrørende spørgsmål om jordbesiddelse og legaliseringsprocessen samt den ledende rolle for de tre nævnte institutioner — INA, IP og ICF — bør der lægges vægt på en koordinering mellem dem og det honduranske institut for kaffe (IHCAFE), hvilket har til formål at øge det socioøkonomiske afkast, som honduranske kaffeproducenter skaber ved at forbedre konkurrenceevnen for produktionskæden for kaffe.

Koordinering mellem disse fire institutioner skal fokusere på at opnå forståelse for processen vedrørende udstedelse af skøder for kaffeproducenterne i nationale skovområder på en måde, der respekterer skovarealer, beskyttede områder og afvandingsområder for at forhindre udstedelse af nye skøder, der resulterer i yderligere ødelæggelse og nedbrydning af skovarealer og miljøet.

4.1. Aktører involveret i gennemførelsen af SVL

De statslige institutioner, der er direkte involveret i gennemførelsen af SVL, og i prioriteret rækkefølge, ICF, som leder af processen, er skovbrugstilsynsinstitutionen, der gennemfører national politik om bevaring og udvikling af skove, beskyttede områder samt vilde dyr og planter. Den koncentrerer sine aktiviteter om administration og forvaltning af skovressourcer, beskyttede områder samt vilde dyr og planter — herunder beskyttelse, genopretning, fældning, bevaring og fremme — med henblik på at opfordre til bæredygtig udvikling og således støtte de sociale, økonomiske, miljømæssige og kulturelle interesser i landet.

De øvrige institutioner, der er direkte involveret i gennemførelsen af SVL, er angivet i afsnit 4.2, opført i henhold til antal indikatorer og verifikationsmetoder, som de er ansvarlige for i henhold til lovlighedsoversigterne, i form af bl.a. registrering og kontrol af afgifter, ejendomsrettigheder, social sikring og miljøet. Beskrivelsen og indikatorerne i lovlighedsoversigterne, som hver institution er ansvarlig for, og de ressourcer, der kræves for hver af dem, vil blive beskrevet i verifikationsrapporten, der er godkendt af det fælles udvalg som fastsat i bilag II.

Følgende institutioner og aktører er også involveret i SVL:

Retsembedsmænd og de retshåndhævende myndigheder (nationalt forebyggende politi, FFAA, PGR og MP) er ansvarlige for forebyggelse, kontrol og retshåndhævelse. IAIP håndterer spørgsmål vedrørende offentlig information og gennemsigtighed.

Det nationale direktorat for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras (DINAFROH) rapporterer til ministeriet for social inddragelse (SEDIS) og ønsker at forbedre livskvaliteten for de oprindelige folk og den afroamerikanere befolkning i Honduras gennem produktiv økonomisk, kulturel, politisk og social udvikling.

Private skovbrugsaktører er aktører, der udfører aktiviteter langs hele forsyningskæden, og som opfylder indikatorerne i lovlighedsoversigterne og udfylder de nødvendige supplerende dokumenter. De gennemfører de nødvendige og passende kontroller for at sikre lovligheden af træ, som de behandler, og de er underlagt krav om mekanismer til verifikation af lovlighed, som de forskellige statslige institutioner gennemfører alt afhængigt af deres kompetencer. Denne gruppe af aktører omfatter fysiske og juridiske personer, der ejer skov; mikrovirksomheder, små, mellemstore og store virksomheder i skovbrugssektoren; industrielle skovarbejdere; private certificeringsorganer; samfundsgrupper osv. Disse aktører skal ligeledes give tilladelse til socialt tilsyn fra civilsamfundsorganisationer via CCF'er i forbindelse med de statslige institutioner.

Civilsamfundsorganisationer omfatter med henblik på anvendelsen af denne aftale, CCF'er, der opererer på lokalt, kommunalt, regionalt og nationalt plan, ikkestatslige udviklingsorganisationer og andre, som er aktive deltagere i tilsyn med skovressourcer og deres indvirkning på befolkningen, og som udøver socialt tilsyn med aktiviteterne for både myndigheder og aktører. Med henblik herpå anvender de procedurer og protokoller for behandling af klager som beskrevet i afsnit 10.3.

Oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras er gennem deres ledende organer og organisationer, involveret i socialt tilsyn og gennemførelse af mekanismer og procedurer for frit, forudgående og informeret samtykke. De drager fordel af legaliseringsprocesserne for skovarealer, der styres af specialiserede statslige institutioner til anerkendelse af deres fordring gennem generationer på jord. Når oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras er involveret i kommercielt skovbrug som aktører, er de underlagt SVL's procedurer.

4.2. Statslige institutioner

Ti statslige institutioner er direkte involveret i lovlighedsoversigterne for denne aftale. For at lette udstedelsen af certifikater for overholdelse af lovgivningen for alle aktører, der overholder indikatorerne i lovlighedsoversigterne og SVL's krav, vil alle institutioner, der er involveret i denne aftale, give oplysninger til ICF's organ til verifikation af lovlighed om overholdelse af de indikatorer, der hører under deres ansvarsområde. Denne forpligtelse gælder også for de forskellige ICF-organer.

Følgende er en præsentation af hver af de institutioner, der er involveret i lovlighedsoversigterne, opdelt efter antallet af indikatorer og midler til verifikation inden for deres ansvarsområde.

4.2.1. Det nationale institut for skovbevaring og udvikling, beskyttede områder og vilde dyr og planter (ICF)

ICF er tilsynsinstitutionen for skovbrugssektoren. Den gennemfører national politik om bevaring og udvikling af skove, beskyttede områder og vilde dyr og planter og har beføjelse til at udarbejde programmer, projekter og planer og skabe de tekniske og driftsmæssige administrative enheder, der er nødvendige for at opfylde formålet med og målene for loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter. Den har også funktioner i tilknytning til håndhævelse af andre love, som f.eks. ejendomsloven, den generelle vandlov og den generelle miljølov.

ICF's aktivitet fokuserer på administration og forvaltning af skovressourcer, beskyttede områder samt vilde dyr og planter, herunder beskyttelse, genopretning, hensigtsmæssig anvendelse, bevaring og fremme heraf med henblik på at fremme bæredygtig udvikling korrekt i forbindelse med landets sociale, økonomiske, miljømæssige og kulturelle interesser.

4.2.2. Indtægtsforvaltningen (SAR)

Til registrering af og kontrol med skatter arbejder indtægtsforvaltningen (SAR) i en centraliseret samordning med ICF for at sikre, at aktørerne i skovens produktionskæde opfylder deres skattemæssige forpligtelser.

Ifølge lovlighedsoversigterne er de vigtigste ansvarsområder i SAR — som trådte i stedet for bestyrelsen for indkomst (DEI) — overholdelsen og håndhævelsen af nationale og internationale skatteregler og forvaltning af opkrævningen af told og afgifter, der er fastsat i diverse love.

4.2.3. Kommuner

De kommunale myndigheder er de ledelsesmæssige og administrative organer for deres respektive kommuner, og deres mål er at sikre velfærd for lokale beboere, fremme integreret udvikling og beskytte miljøet.

Kommunerne har en dobbelt rolle i SVL: for det første opfylder de deres forpligtelser i lovlighedsoversigterne som ejere af kommunale skovarealer og for det andet som lokale myndigheder ved at udarbejde og håndhæve kommuneskat. Kommunerne råder over skatte- og finansieringsadministrationssystemet (SAFT), et værktøj, der ud over at lette den interne kontrolproces, også indeholder fyldestgørende oplysninger om kommunale finanser.

4.2.4. Institut for ejendomme (IP)

IP er et decentraliseret statslig institution med beføjelser til registrering og identifikation af ejendom og ejere af ejendomme i hele landet; det fører det nationale register over alle handlinger og forhold vedrørende registrering af ejendom og ejerskab, herunder angivelse, anerkendelse, fremsendelse, overdragelse, beskatning og annullering af ejendomsrettigheder.

4.2.5. Ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS)

STSS har det overordnede ansvar for beskæftigelsespolitik og sociale beskyttelsessystemer for velfærd og social sikring for arbejdstagere og arbejdsgivere.

4.2.6. Det honduranske institut for social sikring (IHSS)

Det honduranske institut for social sikring er en selvstændig enhed med status som juridisk person og egne aktiver. Det er uafhængigt af de nationale skattemyndigheder. Siden sin oprettelse har det været ansvarligt for at lede, tilvejebringe og administrere social sikring til den erhvervsaktive befolkning i Honduras. I henhold til republikkens forfatning er regeringen, arbejdsgivere og arbejdstagere forpligtet til at bidrage til finansiering, forbedring og udvidelse af det sociale sikringssystem.

Social sikring for arbejderklassen i Honduras hviler primært på den dækning, der tilbydes af IHSS som følge af dets store indflydelse på forvaltningspraksis inden for området sundhed og social sikring. Uden for landets største byer (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba og Puerto Cortés), hvor de største skovbrugsvirksomheder befinder sig, er IHSS ikke repræsenteret i andre centre i landet, og i endnu mindre grad i landdistrikter, hvor de fleste skovbrugsvirksomheder arbejder.

4.2.7. Ministeriet for energi, naturressourcer, miljø og minedrift (MiAmbiente)

MiAmbiente er ansvarlig for udformning, koordinering, gennemførelse og vurdering af politikker vedrørende miljøet, økosystemer, beskyttelse og udnyttelse af vandressourcerne, koordinering, beskyttelse af dyr og planter og overholdelse af vurderingen af miljøpåvirkningen fra primære og sekundære skovproduktvirksomheder.

4.2.8. Det nationale landbrugsinstitut (INA)

Eftersom INA i øjeblikket gennemgår en institutionel omstrukturering, er det endnu ikke klart, hvor det vil være beliggende, og dets nuværende funktioner kan ændre sig i fremtiden. Hvis alle funktioner, der er vigtige for SVL, og som i øjeblikket udføres af INA, overdrages til andre institutioner i fremtiden, vil disse nye institutioner formelt blive registreret i medfør af denne aftale som erstatninger for INA.

INA er et kvasi-autonomt organ med ansvar for gennemførelse af landets landbrugspolitik, udstedelse af skøder for skovlandbrugsjord og ydelse af teknisk bistand til aktører i landdistrikterne og oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras ved at inddrage landbefolkningen i den integrerede udvikling af landet. INA er ansvarlig for registrering af ejerskab af landbrugsjord i samordning med ICF og IP i forbindelse med processer for legalisering af ejendomsretten til jord. I det særlige tilfælde med ejerskabsansøgninger vedrørende nationale skovarealer vil INA agere i samarbejde med ICF for at opretholde sådanne arealer til skovbrug; det tilkommer ikke INA at registrere ejerskab af skovarealer. En positiv teknisk udtalelse fra ICF er altid påkrævet for tildeling af ejerskab af skovområder.

4.2.9. Ministeriet for landbrug og husdyravl (SAG)

Ministeriet for landbrug og husdyravl koordinerer aspekterne vedrørende sektorspecifikke politikker, der gennemføres af institutioner, som udgør den offentlige landbrugssektor, navnlig de, der vedrører jordbesiddelse, støtte til landdistrikter, handel, skovbrug, agerbrug og husdyrbrug samt udvikling af landdistrikter og skove.

Ministeriet for landbrug og husdyravl er ansvarlig for regulering af den internationale handel med vilde dyr og planter ved anvendelse af konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter. Inden for rammerne af denne aftale, berører dette træprodukter fra arter, der er omfattet af CITES.

4.2.10. Afdelingen for toldindtægter (DARA)

Regeringsdekret nr. PCM-083-2016 opretter den præsidentielle kommission for omfattende reform af toldsystemet og erhvervsorganisationer (COPRISAO). På nuværende tidspunkt og i løbet af den omfattende reform af toldsystemet og erhvervsorganisationerne vil underudvalget have direkte myndighed over afdelingen for toldindtægter (DARA).

Under SVL er underdirektoratet for toldindtægter involveret i kontrollen og verifikationen af eksporterede og importerede træprodukter og træprodukter i transit. En grundig gennemgang af toldprocedurerne i forbindelse med eksport, der kan have en indvirkning på verifikationsmetodologien, bør afsluttes i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale med henblik på at identificere mulige mangler og svagheder.

4.2.11. Statslige institutioner, der er indirekte involveret

Nedenfor findes en beskrivelse af statslige institutioner, der er indirekte forbundet med SVL, dvs. at de ikke har det fulde eller direkte ansvar eller medansvar for verifikationen af indikatorerne i lovlighedsoversigterne, men de spiller dog en rolle som offentlige kontrolorganer, hvis funktioner er vigtige for at sikre den effektive udførelse af de centrale statslige institutioner og kommunale myndigheder i forbindelse med SVL.

Særlige enheder, som f.eks. FFAA's nationale interinstitutionelle sikkerhedsstyrke (FUSINA) og den interinstitutionelle taskforce til bekæmpelse af miljøkriminalitet (FTIA) er operationelle organer for retsforfølgelse i forbindelse med miljøforbrydelser under den nationale strategi for kontrol af ulovlig skovhugst og transport af skovbrugsprodukter (ENCTI). Disse organer er oprettet midlertidigt af regeringen og har lettet interinstitutionel koordinering for at standse ulovlige handlinger og håndhæve miljølove. FTIA omfatter især ICF, MiAmbiente, retsembedsmænd og retshåndhævende myndigheder (MP, PGR, nationalt forebyggende politi og FFAA). Den ledes af ICF og fungerer som en interinstitutionel koordineringsmekanisme for gennemførelse af efterforskning, sanktioner og overvågning, navnlig i forbindelse med forbrydelser med stor indvirkning på miljøet. Erfaringerne, der er opnået med disse organer, vil fungere som en model, hvis der skal oprettes en permanent, langsigtet mekanisme. FUSINA ledes i mellemtiden af FFAA og handler i henhold til retskendelser.

4.2.11.1. Nationalt forebyggende politi (PNP)

Det nationale forebyggende politis rolle er at sikre, at indbyggere på Honduras' område frit kan udøve deres rettigheder og frihedsrettigheder ved at håndhæve love og forskrifter om beskyttelse af menneskeliv, bevaring af naturlandskabet og beskyttelse af miljøet, både i by- og landområder.

Under SVL bistår PNP i forbindelse med kontrollen af transport af træprodukter sammen med ICF, retsembedsmænd og alle andre retshåndhævende myndigheder. PNP fungerer f.eks. ved transitkontrolposter langs ICF og SAR (grønne kontrolposter).

4.2.11.2. Statsadvokaten (MP)

Statsadvokaten repræsenterer samfundet og anlægger borgernes søgsmål ved domstolene; en af statsadvokatens opgaver er at efterforske miljøkriminalitet i overensstemmelse med de nuværende retlige instrumenter, der straffer miljømæssige handlinger, som udgør miljøkriminalitet i Honduras, og med internationale traktater.

I skovbrugssektoren fungerer anklagemyndigheden gennem den særlige instans for retsforfølgelse af miljøkriminalitet (FEMA). Som repræsentant for det honduranske civilsamfund består dens vigtigste opgave i at efterforske, fremlægge dokumentation og rejse tiltale ved de honduranske domstole i strafferetlige sager, som forårsager skader på miljø, økosystemer, naturressourcer og folkesundheden.

4.2.11.3. Anklagemyndigheden (PGR)

Anklagemyndigheden er ansvarlig for at fremme, repræsentere og opretholde de rettigheder, der tilfalder staten i alle retssager, hvori den er part; den fungerer som statens særlige befuldmægtigede.

4.2.11.4. Højesteret (CSJ)

Beføjelsen til at udstede og fuldbyrde retsafgørelser tilfalder udelukkende republikkens domstole. Beføjelsen til at garantere retfærdighed tilfalder uafhængige dommere.

4.2.11.5. Honduranske væbnede styrker (FFAA)

FFAA er den nationale institution, hvis primære funktion er at forsvare Honduras' territoriale integritet og suverænitet med henblik på at bevare freden og den offentlige orden og håndhæve forfatningen.

Siden 2006 har FFAA haft ansvaret for at støtte det arbejde, der udføres for at beskytte landets skove og økosystemer; dette sker gennem Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente (direktoratet for støtte til forvaltningen af økosystemet og miljøet) (C-9), hvorigennem de bistår de retshåndhævende kompetente myndigheder.

4.2.11.6. Det nationale direktorat for oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras (DINAFROH)

Dette er den afdeling i ministeriet for social inddragelse (SEDIS), der har til formål at forbedre livskvaliteten for de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras gennem produktiv økonomisk, kulturel, politisk og social udvikling. Med koordineringen af ministeriet for beskæftigelse og social sikring (STSS) og støtte fra DINAFROH har den honduranske regering nu iværksat en høringsproces, der vil danne grundlag for at udarbejde og vedtage en lov om frit, forudgående og informeret samtykke med alle organisationerne for Honduras' ni oprindelige folk og afroamerikanere Honduras, med støtte fra UNDP og FN's særlige rapportør om oprindelige folks rettigheder.

4.2.11.7. Instituttet for adgang til offentlige oplysninger (IAIP)

IAIP er et decentralt statsligt organ, som er ansvarligt for at fremme og lette borgernes adgang til offentlige oplysninger og for at regulere og overvåge institutionelle procedurer for at beskytte, klassificere og bevare offentlige oplysninger.

Under SVL har IAIP bl.a. til opgave at sikre, at borgerne er i stand til at udøve deres ret til at deltage i forvaltningen af offentlige anliggender, og at der er gennemsigtighed i forbindelse med udøvelsen af offentlige funktioner og i forholdet mellem staten og privatpersoner. Oplysninger om skovbrugssektoren offentliggøres på IAIP's gennemsigtighedsportal og på ICF's portal og er nærmere beskrevet på portalen for hver enkelt institution. Endvidere indeholder bilag VIII en supplerende foranstaltning til at oprette et system til forvaltning af oplysninger bestemt for offentligheden.

4.2.11.8. Den nationale menneskerettighedskommission (CONADEH)

CONADEH overvåger overholdelsen af de rettigheder og garantier, der er fastsat i republikkens forfatning, verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre traktater og konventioner ratificeret af Honduras.

4.2.11.9. Det nationale forskningssystem for skove, beskyttede områder og vilde dyr og planter (SINFOR)

SINFOR er en offentlig og interinstitutionel platform oprettet ved loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter, der organiserer, fremmer og tilskynder til videnskabelig forskning inden for skovbrugssektoren, beskyttede områder, vilde dyr og planter og lignende, og som opfordrer til overførsel af knowhow og teknologi i Honduras.

Dets rolle er bl.a. at tilvejebringe ajourførte oplysninger til udformning af politikker, regler og bestemmelser, der sikrer bæredygtighed og forvaltning af sektoren. I sit arbejde med planlægning og øget forskning i skove, beskyttede områder og vilde dyr og planter prioriterer SINFOR at søge forskningsmuligheder, der kan identificeres i nationale planer og strategier, f.eks. ENCTI og strategiske planer for de enkelte institutioner og andre initiativer vedrørende sektoren.

4.3. Privat skovbrugssektor

Under SVL omfatter aktører i den private skovbrugssektor dem, der med henblik på fortjeneste forvalter eller fremstiller råmaterialer, udvinder dem fra skoven, transporterer, forarbejder og markedsfører dem og deltager i eksport og import heraf.

I betragtning af de mange forskellige organisationer, der er involveret, og omfanget af deres kommercielle aktiviteter er der oprettet flere klassificeringer. Skatteloven klassificerer dem som: i) fysiske personer; ii) juridiske personer, som omfatter professionelle partnerskaber og kommercielle virksomheder, kooperativer og andelsvirksomheder og generelt foreninger eller enheder, der i henhold til offentlig eller privat ret har status som juridiske personer; og iii) enheder, lokalsamfund, organisationer (oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, samfundsgrupper) eller retlige transaktioner, der udgør en funktionel eller aktiv enhed, selv hvis de ikke har status som en juridisk person.

En anden kategori er den, der opstår som følge af det antal personer, der arbejder i den enkelte virksomhed: skovbrugsmikrovirksomheder, hvor de fleste er oprettet som familievirksomheder og beskæftiger højst fire personer; små skovbrugsvirksomheder beskæftiger 5-10 personer; mellemstore skovbrugsvirksomheder beskæftiger 11-100 personer; og store skovbrugsvirksomheder med over 100 ansatte.

Loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter opstiller tre kategorier af virksomheder: en primær skovproduktvirksomheder, der foretager den indledende forarbejdning af rundtømmeret eller ethvert andet træmateriale eller andre råmaterialer fra skoven, en sekundær skovproduktvirksomhed eller skovbrugsforarbejdningsvirksomhed, der forarbejder produkter fra en primær skovproduktvirksomhed, endelig tømmerhandler eller trælaster, der markedsfører de forskellige træprodukter.

Det skal bemærkes, at ovenstående beskrivelse kun gælder for den branche, der bruger nåletræ. I tilfælde af løvtræ er der på tidspunktet for denne aftales ikrafttræden ikke registreret nogen primære skovproduktvirksomheder i Honduras, og ingen skovproduktvirksomheder er i drift i Honduras. Desuden er tømmeret normalt udvundet fra skoven i form af groft tildannet træ i stedet for rundtømmer, fordi det er tildannet i skoven og trukket til indsamlingssteder med henblik på videre transport med motorkøretøjer til sekundære skovproduktvirksomheder eller til salg i tømmerhandler. Lagre eller samlecentraler er pr. definition steder, hvor træprodukter er stablet med henblik på efterfølgende overdragelse uden nogen ændring af deres ejerskab. I modsætning hertil er tømmerhandler steder, hvor tømmerhandelssejere køber træprodukter fra deres leverandører og sælger dem til deres kunder.

I sine rutinemæssige inspektioner, og takket være de sociale tilsynsrapporter fra CCF'er, overvåger ICF regelmæssigt eventuelle ændringer i skovens produktionskæde, herunder nåle- og løvskove, skovplantager eller spredte træer uden for skove med henblik på at forebygge forekomsten af en skovbrugsvirksomhed, der ikke er omfattet af SVL. Hvis der i fremtiden sker ændringer i organiseringen af skovbrugssektoren som følge af gennemgangen af den gældende retlige ramme, skal SVL tilpasses, så det sikres, at alle trækilder af er omfattet.

Det er disse virksomheder, der gennemfører produktionsprocesser, og det er derfor dem, der skal overholde indikatorerne og verifikationsmetoderne inden for deres egne kompetenceområder. Med henblik herpå anvender de passende og relevante interne kontroller vedrørende fældnings- og produktionslicenser, opfylder deres forpligtelser i forbindelse med beskæftigelse, miljø, skatter (både nationale og kommunale), transport, handel og alle andet, der er specificeret i de forskellige indikatorer. De er også forpligtede til at føre passende registre over de nødvendige supplerende dokumenter og anførte verifikationsmetoder.

Ligeledes er organisationer i den private skovbrugssektor underlagt mekanismer til kontrol af overholdelse af lovgivningen, der er indført af de statslige institutioner i overensstemmelse med deres kompetencer.

4.4. Civilsamfundsorganisationer

Honduras' retlige ramme giver landets borgere ret og pligt til at deltage i og udøve social kontrol over foranstaltninger truffet af myndighederne. Skovbrugssektoren indeholder en bred vifte af civilsamfundsorganisationer med interesse i håndhævelse af lovgivningen, og de spiller en meget aktiv og effektiv rolle i verifikationsmetoden. Disse organisationer er:

4.4.1. Lokale organisationer

Loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter fastsætter organer til offentlig deltagelse, høring og støtte til ICF såsom CCF'er, som er organiseret og opererer på lokalt, kommunalt, regionalt og nationalt plan. ENCTI viser betydningen af disse organer for udførelsen af social kontrol, navnlig på kommunalt og lokalt plan, støtte til verifikation af skovforvaltningsplaner, årlige driftsplaner eller andre former for tilladelse samt for at fremme forbruget af lovligt træ. Dette sker i samarbejde med de statslige institutioner og navnlig ICF.

4.4.2. Ikkestatslige udviklingsorganisationer

En række indenlandske og internationale ikkestatslige udviklingsorganisationer (NGDO'er) (3) støtter skovbrugssektorens foranstaltninger på både institutionelt og territorialt niveau. Deres aktiviteter vedrører bl.a. organisation, kapacitetsopbygning for offentlige deltagelsesorganer på kommunalt og lokalt plan, politiske virkninger, social kontrol, teknisk støtte og forsvar af menneskerettigheder.

I løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale vil NGDO'er udvikle deres egen metodologi til udførelse af sociale tilsynsopgaver. Rapporterne om denne sociale overvågning skal indgives til det fælles udvalg for gennemførelse af aftalen samt andre organer, som træffer de nødvendige foranstaltninger. Dette vil udvikle et deltagelsessystem, der kan bidrage til den igangværende forbedring af forvaltningsprocedurer, der fastsættes ved denne aftale.

Der vil også blive udviklet et system til behandling af klager, som vil støtte gennemførelsen af dette sociale tilsyn, der er beskrevet i afsnit 10 og 11.

4.5. Oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras

Honduras er hjemsted for ni oprindelige folk og afroamerikanske folk i Honduras. De fleste af disse folk lever i vidtstrakte skovområder, som både indeholder beskyttede områder og produktionsskove. Disse folk er: Pech, Tawahkas, Lencas, Maya Chortís, Tolupanes, Miskitu, Nahuas, Garífunas og engelsktalende folk af afrikansk oprindelse, som har organisationer, der repræsenterer dem, herunder den landsdækkende sammenslutning af oprindelige folk i Honduras (CONPAH).

Disse mennesker er aktører i gennemførelsen af SVL, herunder vedrørende lovlighedsoversigternes princip 2: »Honduras respekterer rettighederne for de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras, som lever i skovområder«.

I skovbrugssektoren har de oprindelige folk og afroamerikanere i Honduras følgende funktioner:

— de drager fordel af legaliseringsprocesserne og respekten for områderne, som har tilhørt dem gennem flere generationer

— de deltager i gennemførelsen af mekanismerne og procedurerne for frit, forudgående og informeret samtykke (FPIC) oprettet for at respektere selvbestemmelsen og autonomien i overensstemmelse med ILO's konvention nr. 169 og FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, og

— de udøver erhvervsvirksomhed i produktive skovområder i overensstemmelse med lovlighedsoversigter og de gældende krav i SVL.

4.6. Kapacitetsopbygning

Kapacitetsopbygning for at sikre en effektiv drift af systemet og sikre lovligheden af træ og træprodukter, der er beskrevet i bilag VIII. Formuleringen af hver enkelt foranstaltning er genstand for gennemgangen af den nødvendige kapacitet hos alle aktører, der er involveret i gennemførelsen af SVL.

5. SVL'S OMFANG/ANVENDELSESOMRÅDE

Alt træ og alle træprodukter af honduransk oprindelse, der er omfattet af SVL, skal stamme fra private, kommunale eller nationale skove (naturlige eller plantede), der forvaltes under de administrative og tekniske kriterier for maksimal ydeevne, flere anvendelsesmuligheder og social lighed med henblik på at sikre bæredygtigheden af økosystemerne og deres produktive, beskyttende og miljømæssige kapacitet.

SVL vil også finde anvendelse på træ fra andre lande, når importører heraf kan godtgøre, at det stammer fra lovlige kilder og er blevet importeret i overensstemmelse med lovgivningen i både træets oprindelsesland og Honduras. Alle virksomheder vil være omfattet af SVL, herunder dem, der har deres egne private certifikater for bæredygtig skovforvaltning og for kontrol af leverandørkæden, og dem, der ejer træplantager til kommercielle formål.

5.1. Træprodukter medtaget i SVL

SVL omfatter alle de produkter, der er defineret i bilag I til denne aftale. Artikel 102 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter forbyder eksport af visse træprodukter og angiver, at træ fra løvarter fra naturlige skove kun må eksporteres som forarbejdet træ. Eksport af rundtømmer eller groft tildannet træ af disse arter er derfor ikke tilladt.

Selv om rundtømmer eller groft tildannet træ af denne art ikke må eksporteres, er det omfattet af SVL, uanset i hvilket omfang det er blevet forarbejdet.

Træprodukter, som ikke er opført i bilag I til denne aftale, er ikke omfattet af FLEGT-licenseringsproceduren, når de eksporteres til Unionen. I dette tilfælde skal EU-importører af disse produkter fra Honduras udvise rettidig omhu i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (4), for at påvise, at de er lovlige.

5.2. Markeder omfattet af SVL

SVL finder anvendelse på træprodukter, der markedsføres på alle markeder, såvel eksportmarkeder som nationale markeder. Bestræbelserne på at håndhæve SVL skal dog prioriteres ved at skelne mellem markederne på følgende måde:

— EU-markedet: Verifikation af lovligheden for produkter, der eksporteres til EU-markedet finder anvendelse som fastsat i denne aftale, der anser en FLEGT-licens for at være en forudsætning, så snart det er blevet bekræftet, at de er klar til at udstede FLEGT-licenser i henhold til proceduren fastsat i bilag VII.

— Andre internationale markeder: Verifikation af lovligheden for eksporterede produkter finder anvendelse som fastsat i denne aftale uanset bestemmelsesstedet for eksporten, og deres lovlighed skal dokumenteres ved hjælp af en H-legal-licens.

— Det indenlandske marked: Verifikation af lovligheden for produkter, der markedsføres på det indenlandske marked finder anvendelse som fastsat i denne aftale, og lovligheden af aktørerne, som ejer disse produkter, vil blive påvist ved hjælp af certifikater for overholdelse af lovgivningen.

I alle disse faser for gennemførelsen af SVL vil der blive truffet foranstaltninger for at forhindre indførsel af træ af ukendt eller ulovlig oprindelse i skovens forsyningskæde. Evnen til at gennemføre SVL vil blive styrket ved at anvende foranstaltningerne i bilag VIII.

5.3. Trækilder omfattet af SVL

De trækilder, der er dækket af SVL, kategoriseres som følger:

5.3.1. Træ, der er fældet på det nationale område

Træ, der er fældet på det nationale område, kommer fra følgende kilder:

1. Skove, hvad enten de er naturlige eller plantager.

2. Områder, hvor der er etableret skovlandbrugssystemer, dvs. naturlige eller plantede træer sammen med andre arter, som f.eks. kaffe, kakao eller andre landbrugsafgrøder.

3. Spredte nåle- eller løvtræer uden for skove.

Skovning kan foregå i enten løv- eller nåleskove, uanset hvem der besidder jorden. Skovning er tilladt på en af følgende måder:

— I henhold til en skovforvaltningsplan og dens årlige driftsplaner, som er godkendt af ICF for: — fællesskabets støttemodtagere, der har skovforvaltningskontrakter for grupper (fælles skovforvaltningskontrakter) — individuelle modtagere af skovforvaltningskontrakter, og — ejere af private, kommunale (ejido), nationale og fiskale skove.

— I henhold til en særlig plan for skovlandbrugssystemer og deres årlige fældningsplaner for ejere af skovlandbrugssystemer på privat og kommunal (ejido) jord.

— I henhold til en redningsplan for fældning af skove, som er ramt af naturkatastrofer, skadedyr eller sygdomme, offentlige eller private bygge- og anlægsarbejder og ændringer i vegetationen på landbrugsjorden. Redningsplaner for arealer, hvor der udføres offentlige eller private bygge- og anlægsarbejder eller ændringer af vegetationen på landbrugsjorden, kræver en vurdering af miljøpåvirkningen, før MiAmbiente udsteder en miljøtilladelse. Redningsplaner knyttet til en ændring i vegetationen ved midlertidige eller permanente landbrugsafgrøder finder kun anvendelse på landbrugsjord. Artikel 93 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter fastsætter, at den naturlige anvendelse af skovarealer skal bevares og respekteres i overensstemmelse med politikkerne og de retlige bestemmelser om arealanvendelsesplanlægning. Tilsvarende forbyder artikel 294 i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter ændringer af vegetationen i produktionsskove med forvaltningsplaner og på arealer med et stort potentiale inden for skovbrug. Afsnit 7.7 i dette bilag beskriver verifikationen af træprodukter, der stammer fra ændringer i arealanvendelsen, mere indgående.

— I henhold til en genopretningsplan for udvinding af biprodukter fra skovbrug, der er omfattet af en tidligere tilladelse (årlig driftsplan, årlig fældningsplan, autorisationer til skovning af certificeret plantage og redningsplaner).

— Autorisationer til skovning af certificeret plantage til fjernelse af træ fra skovplantager certificeret af ICF.

Traditionelt har spredte træer uden for skove, der hovedsageligt ligger i beboelsesområder og områder med husdyrhold, været den vigtigste kilde til forsyning af træ til tømrerbutikker. Honduras har dog endnu ikke nogen lovgivning, der regulerer den kommercielle fældning af disse træer, hvorfor en supplerende foranstaltning om dette emne blev medtaget i bilag VIII. Når denne lov træder i kraft, vil den blive medtaget i den relevante indikator i lovlighedsoversigterne i henhold til proceduren fastsat i afsnit 4 i bilag II.

Før ajourføringen af lovlighedsoversigterne, vil denne trækilde allerede være medtaget i SVL, og aktører i skovbrugssektoren, der fælder denne trækilde, skal anvende alle SVL's øvrige krav.

5.3.2. Importeret træ

Både fysiske og juridiske personer, som importerer træ, skal gennemføre procedurerne om rettidig omhu, der skal påvise, at risikoen for ulovlig adfærd vedrørende importeret træ er ubetydelig, og at eksportørerne i landet, hvor træet blev fældet, overholder lovgivningen. Anvendelsesområdet for denne procedure for rettidig omhu vil blive fastlagt i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale. Der er medtaget en supplerende foranstaltning i bilag VIII vedrørende gennemførelsen af procedurer for rettidig omhu i Honduras.

5.3.3. Træ, der ikke er omfattet af SVL

Følgende to typer træ er ikke medtaget i SVL og vil ikke være underlagt FLEGT-licensordningen:

— Træ i transit Træ i transit er træ fra tredjelande eller træ, som kommer ind i Honduras under en fælles forsendelsesangivelse, hvis endelige bestemmelsessted er et andet land. Det skal identificeres og opbevares separat fra forsyningskæden for træprodukter fremstillet i eller importeret til Honduras. Træ i transit medtages ikke i SVL, og der kan derfor ikke udstedes nogen FLEGT- eller H-legal-licens til eksport for det. Afsnit 7.5 forklarer, hvordan mekanismerne til kontrol af transitten af disse produkter skal forløbe for at sikre, at de ikke kommer ind i det nationale markeds forsyningskæde.

— Konfiskeret træ Træ, der er blevet konfiskeret, fordi det overtræder den honduranske lovgivning eller ikke overholder forpligtelserne om rettidig omhu i tilfælde af importeret træ, er også udelukket fra SVL. ICF og sikkerhedsstyrkerne har beføjelse til at foretage de nødvendige undersøgelser med henblik på at retsforfølge sager gennem statsadvokaten. Afsnit 7.6 forklarer, hvad der sker med træ, der er beslaglagt eller konfiskeret.

5.4. Aktører omfattet af SVL

I henhold til denne aftale er en »aktør« enhver fysisk eller juridisk person, der udfører aktiviteter i skovens produktionskæde. Omfanget af aktørernes aktiviteter, der er omfattet af SVL, er beskrevet i tabel 1.

Tabel 1

Aktører i skovbrugssektorens aktivitetsområde.

Aktør Aktivitetsområde under SVL 1. Ejer af private skovarealer (herunder oprindelige samfund med skøder) og fælles arealer (kommuner) Ansøger om eller fremlægger bevis for jordbesiddelse. Ansøger, inden der udføres skovning, ICF om godkendelse af en skovforvaltningsplan og de dertil knyttede årlige driftsplaner, redningsplan eller genopretningsplan. Ansøger ICF om transporttilladelser til transport af fældet træ og rapporterer om transporttilladelser, der anvendes, og som er opført i SIRMA-databasen. Forelægger bevis for, at de har fulgt principperne om frivilligt, forudgående og informeret samtykke, hvor det er relevant. 2. Ejer af et område med et skovlandbrugssystem Ansøger om godkendelse af en særlig plan for skovlandbrugssystemer og en årlig fældningsplan for skovning som del af et skovlandbrugssystem. Ansøger ICF om transporttilladelser til transport af fældet træ og rapporterer om transporttilladelser, der anvendes, og som er opført i SIRMA-databasen. 3. Ejer af skovplantage Ansøger ICF om certificering af skovplantagen og om skovning af en certificeret plantage. Ansøger ICF om transporttilladelser til transport af fældet træ og rapporterer om transporttilladelser, der anvendes, og som er opført i SIRMA-databasen. 4. Bruger/brugshaver Opnår en brugsretsaftale som følge af procedurerne for legaliseringen af jorden, der gør det muligt for brugeren/brugshaveren at udføre skovforvaltningsaktiviteter. De krav, som skal opfyldes af private støttemodtagere for legaliseringen af nationale skovområder, er fastlagt i loven om skovbrug, beskyttede områder og vilde dyr og planter. Ansøger ICF om tilladelse til at genplante jorden eller foretage andre skovbrugs-/miljøaktiviteter. Ansøger om certificering af plantagen og ansøger derefter om tilladelse til at fælde den. 5. Brugsrettighedshavere af skovområder (herunder samfundsgrupper) Ansøger, med henblik på at udføre skovforvaltningsaktiviteter, om at underskrive en skovforvaltningskontrakt; og ansøger ICF, for at kunne udnytte skovarealerne, om godkendelse af en skovforvaltningsplan, en redningsplan eller en genopretningsplan. 6. Kontrahent Ansat af skovejeren, når sidstnævnte ikke direkte fælder træ med sine egne ressourcer. Fælder, trækker og transporterer træ fra skoven til primære skovproduktvirksomheder eller tømmerhandler og kan også sælge det. Indgiver en tilbagesendelse til skovdistriktskontoret, der angiver, at det er registreret, og opfører en liste over udstyr og nøglepersonale, den har til fældning og transport. Er ansvarlig for at bruge transporttilladelsen (godkendt af ICF) og fragtbrevet (godkendt af SAR). Modtageren eller indehaveren af en autorisation til skovning, der overdrager arbejdet til en kontrahent, er ansvarlig for at sikre overholdelsen af de gældende forskrifter. 7. Speditør Yder transporttjenesten, i dette tilfælde af træ, hvad enten det er rundtømmer fra fældningsstedet til skovproduktvirksomheden eller tømmerhandlen eller forarbejdede træprodukter fra skovproduktvirksomheden til det endelige bestemmelsessted. Generelt engageres denne tjeneste af skovejeren, kontrahenten eller skovproduktvirksomheden. I tilfælde af løvskove er speditøren, på datoen for denne aftales ikrafttræden, involveret fra det tidspunkt, hvor groft tildannet træ, som kommer fra skoven, er blevet oplagret uden for på et indsamlingssted, og der anvendes køretøjer til at transportere det her fra til skovbrugsvirksomheder eller tømmerhandler. Forelægger myndighederne dokumentation for lovligheden af de transporterede produkter (transporttilladelse, faktura godkendt af SAR og fragtbrev eller en faktura, alt efter hvad der er relevant). 8. Kvalificeret skovbrugstekniker (TFC) Udarbejder skovforvaltningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer og dertil knyttede årlige planer, redningsplaner og genopretningsplaner på vegne af skovens ejer. (Har alene ansvaret for at forvalte gennemførelsen af de årlige driftsplaner i skovforvaltningsplanerne. Med henblik herpå forelægger ICF på vegne af skovens ejer et memorandum om udnævnelse og godkendelse og bliver administrator af den årlige driftsplan.) Er ansvarlig for overensstemmelse med de tekniske standarder for enhver form for fældning, som virksomheden administrerer. Er også ansvarlig for at indsende månedlige statusrapporter om transporttilladelserne, der anvendes i skoven, og som skal indeholde detaljerede oplysninger om træ, der er udvundet, understøttet af kopier af de brugte tilladelser. 9. Selvstændig skovbrugstekniker (TFI) Udarbejder skovforvaltningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer og dertil knyttede årlige planer, redningsplaner og genopretningsplaner. Er ansvarlig for overensstemmelse med de tekniske standarder for enhver form for fældning, som virksomheden administrerer. Er også ansvarlig for at indsende månedlige statusrapporter om transporttilladelserne, der anvendes i skoven, og som skal indeholde detaljerede oplysninger om træ, der er udvundet, understøttet af kopier af de brugte tilladelser. 10. Eksportør Ansøger ICF om udstedelse af FLEGT-licensen (for Unionen) eller H-legal-licensen (for andre destinationer) afhængigt af, hvor forsendelserne skal sendes hen. Ansøger toldmyndigheden om eksporttilladelser, herunder den kommercielle importfaktura, den fælles toldangivelse og andre dokumenter, der beviser, at produktet, der eksporteres, er lovligt, både hvad angår folkesundhedsmæssige restriktioner og told- og ikketoldmæssige bestemmelser, herunder CITES-certifikater, når det er relevant. 11. Importør Ansøger toldmyndigheden om importtilladelser, herunder den kommercielle importfaktura, den fælles toldangivelse og andre dokumenter, der beviser, at produktet, der importeres, er lovligt, både hvad angår folkesundhedsmæssige restriktioner og told- og ikketoldmæssige bestemmelser, herunder CITES-certifikater, når det er relevant. Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de træprodukter, der købes. 12. Ejer af en primær skovproduktvirksomhed Fører en ajourført journal over indgående og udgående produkter og indsender månedlige produktionsrapporter til ICF med den godkendte salgsfakturaer vedlagt. Anmoder om, at der udstedes fakturaer og oplyser omsætningen for hver måned og hvert år til SAR, med de relevante autoriserede salgsfakturaer og fragtbreve vedlagt. Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de produkter, der købes. I tilfælde af løvskove eksisterer der på nuværende tidspunkt ingen primære skovproduktvirksomheder, da træet er groft tildannet, før det forlader skoven og markedsføres via sekundære skovproduktvirksomheder eller tømmerhandler. 13. Ejer af en sekundær skovproduktvirksomhed (herunder tømrerforretninger og andre mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (MIPYME)) Fører en ajourført journal over indgående og udgående produkter og indsender månedlige produktionsrapporter til ICF med den godkendte salgsfakturaer vedlagt. Anmoder om, at der udstedes fakturaer og oplyser omsætningen for hver måned og hvert år til SAR, med de relevante autoriserede salgsfakturaer og fragtbreve vedlagt. Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de produkter, der købes. 14. Ejer af en tømmerhandel Fører en ajourført journal over indgående og udgående produkter og indsender månedlige produktionsrapporter til ICF med den godkendte salgsfakturaer vedlagt. Anmoder om, at der udstedes fakturaer og oplyser omsætningen for hver måned og hvert år til SAR, med de relevante autoriserede salgsfakturaer og fragtbreve vedlagt. Gennemfører mekanismer for rettidig omhu for at kontrollere lovligheden af de produkter, der købes. 15. Arbejdsgiver (i enhver virksomhed, der tilhører ovennævnte kategorier af aktører) Registrerer arbejdstagere hos det honduranske institut for social sikring og overholder arbejdslovgivningen.

6. VERIFIKATION AF OVERENSSTEMMELSE MED DEFINITIONEN AF LOVLIGHED

Honduranske træprodukter anses for at være lovlige på grundlag af definitionen af dem som beskrevet i bilag II.

Verifikation udføres af offentlige myndigheder (i givet fald under anvendelse af bidrag fra anerkendte private certificeringsmekanismer, som anført i afsnit 8) og består i at udføre tilstrækkelige kontroller for at sikre lovligheden af træprodukter.

Verifikation skal være tilstrækkelig streng og effektiv til at sikre afdækning af eventuel manglende overholdelse af kravene i lovlighedsoversigterne i bilag II, i de forskellige faser af forsyningskæden på det nationale marked. Lovligheden af træ, der er importeret og skal indføres i den nationale forsyningskæde, skal også underkastes verifikation.

6.1. Principper for verifikation af lovlighed

I løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale ajourfører og godkender parterne gennem det fælles udvalg en verifikationshåndbog, der beskriver verifikationsmetodologien, som skal anvendes for at kontrollere overholdelsen af gældende lovgivning for hver af indikatorerne og verifikationsmetoderne, der er identificeret som centrale elementer til fastlæggelse af lovlighedsoversigterne. De enkelte indikatorer angiver det ansvarlige organ eller den ansvarlige enhed i hver institution og dokumenterne, der skal verificeres. Desuden vil hyppigheden, hvormed indikatoren kontrolleres, blive specificeret, og placeringen af registrene, der indeholder oplysningerne og dokumenterne (både papirbaserede og digitale), der er oplagret på forskellige institutioner i overensstemmelse med deres ansvarsområder, vil blive angivet.

6.1.1. Institutioner involveret i verifikation af lovlighed

Verifikationen udføres af tydeligt identificerede institutioner, der råder over tilstrækkelige ressourcer, forvaltningssystemer og uddannet personale samt solide og effektive mekanismer til at kontrollere interessekonflikter. Alt verifikationspersonale i hver institution har de nødvendige kvalifikationer og den nødvendige erfaring til at udføre deres arbejde og bliver overvåget korrekt.

ICF og de andre institutioner, der er involveret i SVL, har en organisatorisk og funktionel struktur med henblik på at sikre, at alle aktører overholder lovlighedsindikatorerne. I betragtning af den store mængde oplysninger, som vil blive udarbejdet ved hver institutions verifikation af aktører, og behovet for at registrere og holde disse oplysninger ajour vil resultaterne af verifikationen blive opført i en database til rådighed for ICF's organ til verifikation af lovlighed. Dette vil løbende give verifikationsorganet alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne udstede og kontrollere gyldigheden af aktørernes certifikater for overholdelse af lovgivningen. Gennemførligheden af denne indsamling og ajourføring af oplysninger kræver samordning af institutionerne som beskrevet i afsnit 11.

Følgende diagram viser strømmen af oplysninger mellem forskellige SVL-aktører til verifikation af overholdelse af lovgivningen:

Tabel 2 beskriver de mekanismer til verifikation af overholdelse af lovgivningen, der blev angivet i ovenstående diagram.

Tabel 2

Beskrivelse af mekanismer til verifikation af overholdelse af lovgivningen

Nr. Beskrivelse 1. Aktør i skovbrugssektoren: fysiske eller juridiske personer, der udøver aktiviteter inden for skovprodukternes forsyningskæde. 2. Ansøgning om verifikationsmetoder (bilag II). 3. Metodologi til udarbejdelse af metoder til verifikation ved hver enkelt institution. Nogle verifikationsmetoder er kun udarbejdet én gang og andre er skabt med jævne mellemrum. 4. Udarbejdelse af fysiske og/eller elektroniske verifikationsmetoder (bilag II). 5. Verifikationsmetodologi. Når tilfælde af manglende overholdelse er blevet identificeret, gennemfører hver institution procedurer til at dokumentere, behandle, overvåge og underrette databasen ved organet til verifikation af lovlighed. 6. Korrigerende foranstaltninger eller sanktioner vedrørende manglende overholdelse af lovgivningen som følge af en administrativ foranstaltning eller en foranstaltning på eget initiativ (bilag V, afsnit 9). 7. Udarbejdelse af fælles oplysninger om verifikation af overholdelse af lovgivningen fra alle involverede institutioner ved anvendelse af SIRMA, SNIF og ICF-geoportal og andre værktøjer fra disse institutioner (bilag V, afsnit 6 og 7). 8. Ansøgning til organet til verifikation af lovlighed om et certifikat for overholdelse af lovgivningen, der angiver aktørens lovlighed (bilag V, afsnit 6 og 7). 9. Indsamling af data til organet til verifikation af lovlighed for at vurdere aktørens overholdelse af lovlighedsoversigterne og forsyningskædekontrollen. Hvis konklusionen er positiv, udsteder organet til verifikation af lovlighed et certifikat for overholdelse af lovgivningen, hvilket beviser over for købere på det indenlandske marked, at aktøren har opfyldt kravene i SVL (bilag V, afsnit 6 og 7). 10. Ansøgning til FLEGT-licenseringsorganet for en FLEGT- eller H-legal-licens, der attesterer lovligheden af aktørens aktiviteter, således at aktøren kan eksportere sine produkter til alle markeder (bilag IV). 11. Afgørelse truffet af FLEGT-licenseringsorganet om, hvorvidt aktøren overholder lovgivningen. Hvis licenseringsorganets konklusion er positiv (dvs. aktøren opfylder alle kravene i SVL), udstedes der enten en FLEGT-licens (EU-markedet) eller en H-legal-licens (andre markeder) som bevis over for kunder på det internationale marked, på at aktøren har opfyldt kravene i SVL. Hvis afgørelsen er negativ, underretter FLEGT-licenseringsorganet ansøgeren (aktøren) (bilag IV). 12. SVL's uafhængige inspektører udarbejder rapporter om deres resultater, som omfatter konklusioner og henstillinger til det fælles udvalg, som har ansvaret for regelmæssigt at offentliggøre disse revisionsrapporter (bilag VI). 13. Civilsamfundsorganisationer udarbejder verifikationsrapporter om autorisationer til skovning og mere generelt om skovbrugssektoren, som stilles til rådighed for det fælles udvalg (bilag V, afsnit 4.4.2).

6.1.2. Verifikationsprocedurer baseret på lovlighedsoversigter

Håndbogen, der er aftalt af parterne gennem det fælles udvalg, beskriver den metodologi, der blev anvendt af de involverede institutioner, som er ansvarlige for at verificere dele af eller hele indikatoren. Håndbogen vil udpege det organ eller de kontor med ansvar for kontrol og de foranstaltninger, der er nødvendige for at udføre denne opgave. Håndbogen vil også henvise til »verifikationshyppigheden« for, hvornår verifikationsmetoderne skal verificeres. Den vil også omfatte det organ og det kontor, hvor papirkopier og digitale kopier af disse oplysninger bliver gemt.

6.1.3. Metoderne til verifikation af lovlighed

De papirbaserede kopier og digitale filer af dokumenterne for hver enkelt verifikationsmetode opbevares ved hver enkelt institution, der er ansvarlig for udarbejdelsen af de tilhørende metoder. Disse »institutionelle« optegnelser opbevares i mindst 10 år som krævet i henhold til loven om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger. Loven fastsætter også proceduren for behandling af oplysninger (artikel 30, 31 og 32) og definerer »offentlige oplysninger« (artikel 3), og hvad der bør betragtes som fortrolige personoplysninger (artikel 7) eller klassificerede oplysninger (artikel 8).

Grundet vigtigheden af verifikationsmetodernes lovlighed og ægthed sikrer de ansvarlige institutioner, at fysiske og digitale registre opbevares for hver verifikationsmetode. Af hensyn til gennemsigtigheden og effektiviteten af informationsstyringen skal de institutioner, der er involveret i verifikationsmetoderne, sørge for, at oplysningerne i deres fortegnelser stilles til rådighed for andre organisationer — herunder ICF's organ til verifikation af lovlighed — på en rettidig og effektiv måde, og når det er påkrævet. På samme måde skal hver institution knyttet til verifikation af lovlighed benytte sig af de love, bestemmelser og procedurer, som gælder inden for institutionens kompetenceområde for at indhente de nødvendige oplysninger fra aktørerne og opbevare det i deres registre.

6.1.4. Informationssystemer og verifikationsfunktioner

De IT-systemer, værktøjer og protokoller, der allerede findes, og som vil blive udviklet til at verificere overholdelse af indikatorerne i lovlighedsoversigten, vil gøre det muligt at samle en række verifikationer af dokumenter og på stedet for at afstemme oplysningerne i hele forsyningskæden for træ. Afsnit 3.2 indeholder de vigtigste IT-værktøjer og protokoller, som anvendes af institutionerne, der er involveret i SVL. Nedenfor gives en kort beskrivelse af de IT-systemer, der anvendes i dag til at støtte institutionerne i udøvelsen af deres ansvarsområder.

Ved ICF:

— Det nationale skovbrugsinformationssystem (SNIF) Dette IT-værktøj kan anvendes til at føre dynamiske databaser med registre over ejerskab af private, nationale og kommunale skove og af skovproduktvirksomheder og tømmerhandler. Systemet indeholder oplysninger om alle autorisationer til skovning, herunder forvaltningsplaner og driftsplaner, redningsplaner, genopretningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer og fældning af plantager, der er certificeret af ICF. SNIF gør det muligt at overvåge træstrømmene mellem fældningsaktører via forsyningskæden.

— IT-systemet til sporbarhed af træ (SIRMA) Dette IT-værktøj gør det muligt at kontrollere fjernelse af træ og transportstrømme baseret på registret over transporttilladelser, der anvendes for hver autorisation til skovning. Systemet bruger oplysningerne fra SNIF til at føre et register over transporttilladelser. Det afstemmer oplysninger om tilladelser, der er registreret til transport fra skoven til skovproduktvirksomheder og om indgående og udgående produkter i hvert led af kæden ved hjælp af de månedlige rapporter, der indgives af hver enkelt aktør. Oplysningerne, der føres register over, gør det muligt at overvåge produktion, distribution eller salg og lagerbeholdning.

— Geoportal Denne virtuelle platform med et kort over skove i Honduras viser den geografiske placering og overfladearealet af de beskyttede områder, områder, der er tildelt i henhold til forvaltningskontrakter, erklærede små vandområder, vejinfrastruktur, skovforvaltningsplaner og referencekort. Geoportalen er forbundet med SNIF. Disse oplysninger anvendes til at registrere træets bevægelsesruter og letter planlægningen af kontrolposter til verifikationsformål på motorveje og på følsomme steder på vejnettet. Hvis/når der oprettes nye SNIF moduler, vil de være forbundet med geoportalen: registrering af redningsplaner, særlige planer for skovlandbrugssystemer, certificerede skovplantager og skovproduktvirksomheder m.fl.

Ved SAR:

— Det honduranske elektroniske indtægtssystem (E-tax) Denne portal stiller trykte formularer i forbindelse med udfyldelse af selvangivelser til rådighed for skatteydere. Denne ordning gør det f.eks. muligt at krydstjekke oplysninger mellem månedlige indsendelser fra skatteyderne, dvs. indkomstskat, og de månedlige rapporter, som aktørerne indsender til ICF.

— Skatte- og finansieringsadministrationssystemet (SAFT) Dette system styrker effektiviteten, rettidigheden og gennemsigtighed af den kommunale finansielle administration ved hjælp af automatiseret og integreret forvaltning af administrative og finansielle procedurer baseret på landets lovgivning. Systemet gør det lettere at gennemføre interne kontroller, håndtere kommunale finansielle oplysninger på et integreret grundlag, og kan forbindes med andre programmer for at generere statistikker og digitale kort.

— Det nationale skatteregister (RTN) Fysiske og juridiske personer og organisationer eller enheder, der ikke har status som juridisk person, men som deltager i aktiviteter, der forpligter dem til at betale skat, skal lade sig registrere hos det nationale skatteregister (RTN), der føres af skattemyndighederne, som fastsat i gældende lovgivning. For så vidt angår fysiske personer er deres RTN-nummer det samme som deres personnummer (RNP) med et ekstra ciffer, og det er det samme hele deres liv. Juridiske personer skal registreres i RTN, når de er registreret eller oprettet.

Ved IP:

— Honduras' nationale administrationssystem for ejendom (SINAP) Dette er et IT-system, der anvendes som Honduras' officielle offentlige platform til forvaltning af oplysninger om ejendomsret. SINAP indeholder delsystemer, der omfatter Honduras' fælles registreringssystem: — Honduras' fælles registreringssystem (SURE) Dette er et informationssystem, der har til formål gradvist at modernisere proceduren for registrering af ejendomsret, ejendomsrettigheder og jordregistrering i hele landet.

Ved IHSS:

— Det honduranske sociale sikringssystem IHSS driver et informationssystem for medlemmerne (SICA), som fører et register over arbejdsgivere og arbejdstagere i de tilmeldte virksomheder. Geografisk er IHSS landsdækkende med repræsentationer og kontorer i alle landets større byer.

Ved MiAmbiente:

— Forenklet miljølicenssystem (SLAS) Dette værktøj blev udviklet med henblik på at give virksomhederne en fleksibel mekanisme, der gør det muligt for dem øjeblikkeligt at påbegynde et projekt ved at levere hurtige analyser af juridiske aspekter, som forbyder eller udelukker projekter et sted i landet, indgående at undersøge karakterisering af kvotienten for indvirkninger på miljøet for alle projekttyper og automatisk at fastsætte de afbødende foranstaltninger, som det pågældende projekt kræver på de geografiske koordinater for, hvor det skal ligge.

Ved INA:

— Det nationale landbrugsregister (RAN) INA har et dokumentregister og geografiske databaser til det nationale landbrugsregister, hvilket gør det muligt at overvåge områder med skøder. På nuværende tidspunkt råder det hverken over et IT-system eller en relationel databasearkitektur, som muliggør interaktion med andre systemer.

Ved DARA:

— Honduras' automatiske system for toldindtægter (SARAH) Dette system anvender banebrydende teknologi baseret på åbne standarder, som giver nem adgang til et online toldvæsen ved anvendelse af en standard internetbrowser og webtjenester. Det har også yderligere applikationer, som støtter toldforvaltningen og gør det muligt at etablere kontroller, samtidig med at den internationale handel lettes.

— Honduras' elektroniske system til udenrigshandel (SECEH) og dets online autorisationsmodul til udførselsangivelser SECEH støtter eksportsektoren ved at gøre det muligt at få de eksportdokumenter, der er nødvendige til toldanmeldelse af varer, online.

— System til international forsendelse af varer (TIM) Dette IT-system letter standardiserede toldprocedurer ved Mellemamerikas grænser med henblik på at optimere migrations-, told- og karantæneformaliteter ved hjælp af et enkelt dokument: enhedsdokumentet til international forsendelse af varer.

— Integreret udenrigshandelssystem (SICE) Dette system giver brugere hos Honduras' centralbank (BCH) statistikker over udenrigshandlen og viser oplysninger i overensstemmelse med det mellemamerikanske toldsystem på en pålidelig måde, eftersom oplysningerne først kontrolleres via flere forskellige informationskilder. I løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale udvikles følgende IT-værktøjer:

— Oprettelse af et system til forvaltning af oplysningerne, der dokumenteres ved ICF Dette virtuelle bibliotek vil gøre det muligt for ICF at organisere, overvåge og vedligeholde dokumenterede oplysninger med tilknytning til skovbrugssektoren såsom love, den statslige strategi og politiske dokumenter, undersøgelser, aftaler, efterforskninger, rapporter, konventioner og tekniske backups af dokumenter m.m. Dette system skal være designet til at opfylde målsætningerne om at opretholde et onlinested, hvor forespørgsler kan stilles og aktører kan få adgang til dokumentation for at lette beslutningstagningen. Oprettelsen af dette system vil lette verifikationsprocedurerne, som ICF udfører, og som er et af de vigtigste elementer i SVL. Formålet er derfor at udvikle det på kort sigt i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.

— Oprettelse af en database for organet til verifikation af lovlighed For at kunne kontrollere aktørernes overholdelse af indikatorerne i lovlighedsoversigterne og kravene i SVL har organet til verifikation af lovlighed behov for et værktøj til at modtage og ajourføre oplysninger, hvilket giver adgang til aktører, der er involveret i SVL, ved hjælp af sammenkobling af databaserne og informationssystemerne hos de institutioner, der er involveret i håndhævelsen af SVL. Oprettelsen af denne database vil lette verifikationen af forsyningskæden og kontrolprocedurer forbundet hermed, som er et af de centrale elementer i SVL. Formålet er derfor at udvikle det på mellemlang sigt i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.

— Oprettelse af et IT-system til skovbrugsregistrering, -forvaltning og -kontrol (SIRACOF) Dette system er medtaget i resultaterne fra ENCTI som et IT-værktøj til at øge effektiviteten af behandlingen af formaliteter, gennemsigtigheden af administrative procedurer og kvaliteten af oplysningerne i registrene og til at støtte kontrolmekanismer i skovbrugets værdikæde, fra skoven til forarbejdningscentrene og til produkternes placering på markedet. Der er gjort betydelige fremskridt i udviklingen af SIRACOF ved at oprette og løbende opgradere de systemer, der udgør dets grundlag, eftersom de forvalter, behandler og administrerer de grundlæggende oplysninger ligesom SNIF, SIRMA og geoportalen.

— Oprettelse af et system til opbevaring af dokumentation ved STSS STSS får behov for et system, der gør det muligt at sikre, at aktører overholder indikatorerne, der vedrører deres ansvarsområder. Den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale vil give mulighed for at identificere andre moduler eller informationssystemer med henblik på fortsat at lette produktionen, overførslen, sammenkoblingen og administrationen af oplysninger vedrørende verifikationen af overholdelse af lovgivningen på en måde, der er forenelig med den tilgængelige finansielle, tekniske og menneskelige kapacitet. Krav og kapacitet vil blive analyseret mere detaljeret med henblik på at afgøre, hvad der er den mest hensigtsmæssige grad af computerstyring i hvert enkelt tilfælde. Dette betyder, at listen over informationssystemer til verifikation af overholdelse af lovgivningen vil være i konstant udvikling.

6.1.5. Princippet for risikostyring i tilfælde af manglende overholdelse af SVL

At mindske ulovlig praksis udgør den største udfordring i gennemførelsen af SVL. Det kræver en omfattende mekanisme til risikostyring, der skal implementeres i hele forsyningskæden. I tilfælde hvor skattemyndighederne ikke har de fornødne ressourcer til at sikre en effektiv verifikation på alle områder med samme intensitet og hyppighed, er risikobaseret verifikation af lovligheden en mulighed for at overvinde denne begrænsning.

Risikostyring i gennemførelsen af SVL består i evaluering af sandsynligheden for, at hver af de risici opstår og disses indvirkning på lovligheden af træet. Denne vurdering vil tage hensyn til resultaterne af referenceundersøgelsen af aktørernes overholdelse af gældende bestemmelser, som er medtaget i bilag VIII. Risikoens karakter ændrer sig i henhold til, hvor og hvornår den opstår. Af denne årsag er beslutningstagningen baseret på en objektiv og integreret metodologi, der anvendes af ICF og andre offentlige myndigheder og starter med at kategorisere risici og fastlægge kriterier for afgørelse i overensstemmelse med omstændighederne.

Verifikationshåndbogen, som det fælles udvalg har ansvaret for, vil redegøre for de grundlæggende principper for kategorisering af risici, der skal fungere som grundlag for afgørelsen af, hvordan verifikationen af lovlighed skal tilgås. Der vil så blive foretaget en analyse af risikoen for ulovlige praksisser, som kan opstå under gennemførelsen af SVL.

Risikostyringsprocedurer i hele forsyningskæden vil tage højde for følgende ulovlige praksisser:

— materiale fra ukendte kilder og materiale, der er fældet uden retlige skovhugstrettigheder, og som kommer ind i hvilket som helst af kædens led

— tilfælde, hvor mængden af et produkt med visse egenskaber er større end andelen af det oprindelige produkt eller end mængden af råmaterialet med samme egenskaber fra lovlige kilder, som anvendes i produktions- eller salgsprocessen for denne type produkt.

Sideløbende hermed vil risikostyringsprocedurer tage hensyn til supplerende dokumenter. som beviser lovligheden af aktører og deres træ, såsom anerkendte certifikater fra godkendte private certificeringssystemer, som defineret i afsnit 8.

De foranstaltninger, der er truffet for at kontrollere og verificere overholdelse af lovgivningen, vil være baseret på disse risikokategorier. Der vil blive fastlagt fælles interinstitutionelle foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten af forvaltningen af dette område ved hjælp af samspillet mellem landets eksisterende IT-systemer.

Således gør risikostyringen det lettere at udarbejde nationale strategiske målsætninger og mål for at håndtere de udfordringer, der kræver særlig opmærksomhed i skovforvaltningen. Den hjælper også med at vurdere, om de institutioner, der er ansvarlige for verifikation af lovlighed i forsyningskæden for træ, har tilstrækkelige ressourcer eller på anden måde træffer foranstaltninger for at overvinde svagheder.

Hvad angår risikostyring i forbindelse med import, kan toldkontrollen foretages ved grænseovergange eller gennem kontrolprocedurer, der gennemføres efter toldanmeldelse i henhold til risikoniveauet. Kontrol efter toldanmeldelse kan anvendes til at importere forsendelser, der indeholder træ. I overensstemmelse med toldlovgivningen anvender toldmyndigheden metoder til risikostyring for at fastsætte anvendelsesområdet, indholdet og metoden for efterfølgende kontroller af importerede forsendelser.

Efterfølgende kontrol af tolddokumenter og frigivelse af varerne skal udføres inden for højst fem år efter datoen for registreringen af toldangivelsen. Der er et tæt samarbejde mellem toldmyndighederne og ICF, hvad angår overvågning og kontrol af import af træ, herunder regelmæssige og systematiske grænsekontroller og kontroller af toldangivelsen samt i tilfælde af mistanke om risiko.

Risikostyringen i gennemførelsen af SVL vil også gælde for private aktørers systemer til rettidig omhu, navnlig importører, for at mindske risikoen for at markedsføre ulovligt træ eller ulovlige træprodukter på det nationale marked.

Som defineret i afsnit 6.2 er et andet vigtigt element i systemerne til rettidig omhu hver enkelt aktørs evaluering af risikoen for forekomsten af ulovligt træ i forsyningskæden baseret på oplysningerne, der er samlet om træleverandørerne og under hensyntagen til de kriterier, der er fastlagt i procedurerne, der skal udarbejdes i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.

Private aktørers udførelse af rettidig omhu og offentlige institutioners risikobaserede kontrolprocedurer er medtaget i de supplerende foranstaltninger i bilag VIII. Procedurerne, der er nødvendige for at gennemføre dem, vil blive udarbejdet, anvendt og godkendt af det fælles udvalg, før den første FLEGT-licensen udstedes.

6.1.6. Revision af lovlighed, som resulterer i et certifikat for overholdelse af lovgivningen

ICF vil via organet til verifikation af lovlighed kontrollere hver enkelt aktørs overholdelse af lovgivningen, hvad angår indikatorerne for lovlighed i bilag II, kravene vedrørende forsyningskæden, der er fastsat i dette bilag, som gælder for hver enkelt aktør, efterfulgt af procedurer, der gør det muligt at udstede et certifikat for overholdelse af lovgivningen til hver enkelt aktør i skovbrugssektoren.

Procedurerne for revision af lovlighed og udstedelse af certifikater for overholdelse af lovgivningen skal godtgøre, at:

— træprodukterne er blevet fremstillet på en måde, der opfylder alle de krav, der er indeholdt i definitionen af lovlighed. Indikatorerne og verifikationsmetoderne i denne definition skal overholdes i overensstemmelse med lovgivningen og skal påvise aktørens lovlighed. Der må ikke være tegn på nogen aktuel overtrædelse

— kontrollerne, som de involverede institutioner udfører, garanterer, at produkterne kun indeholder træ fra lovlige aktiviteter

— revisionen af lovlighed udføres af de involverede institutioner ved hjælp af kontroller af aktørerne på stedet og omfatter dokumentkontrol og verifikation af databaserne, der er til rådighed

— en skriftlig rapport om processen for verifikation og validering arkiveres i overensstemmelse med procedurer fastlagt i den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale.

Denne verifikationsproces fører til udstedelse af et certifikat for overholdelse af lovgivningen, der skal leveres til ansøgeren, og som vil bestå af følgende trin:

Udarbejdelse af metodologi:

1. Aktøren ansøger ICF's organ til verifikation af lovlighed om et certifikat for overholdelse af lovgivningen.

2. På baggrund af SIIAVA's årlige tidsplan for revision af lovlighed, verificerer hver institution aktørens overholdelse af lovgivningen i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i henhold til dennes ansvarsområde og underretter ICF's organ til verifikation af lovlighed om resultatet.

3. ICF's organ til verifikation af lovlighed analyserer verifikationsmetoderne, som det har til rådighed, sammen med verifikationsrapporterne fra de involverede institutioner.

4. Organet til verifikation af lovlighed vurderer, hvorvidt aktøren overholder hver indikator i lovlighedsoversigterne og kravene i SVL.

5. Hvis aktøren opfylder alle disse krav, afslutter organet til verifikation af lovlighed revisionen af aktørens lovlighed ved at udstede et certifikat for overholdelse af lovgivningen.

Verifikationsmetodologi:

På anmodning fra ICF eller enhver anden institution, der har interesse heri, kontrollerer organet til verifikation af lovlighed SIRMA, SNIF eller et andet informationssystem, der skal fastlægges i løbet af den forberedende og organisatoriske fase i denne aftale for at se, om aktøren har et gyldigt certifikat for overholdelse af lovgivningen. Ligeledes vil tilstedeværelsen af et gyldigt certifikat blive kontrolleret, hver gang aktøren ansøger organet til verifikation af lovlighed om at forny sit certifikat for overholdelse af lovgivningen.

Inden certifikatet for overholdelse af lovgivningen udløber, skal aktøren ansøge om en fornyelse eller forlængelse heraf, alt efter hvad der er relevant. Når der ansøges om forlængelse af gyldighedsperioden, skal ansøgeren vedlægge supplerende dokumenter, som beviser behovet for en forlængelse (f.eks. hvis aktøren venter på at modtage verifikationsmetoder fra en institution), hvis dens ansøgning blev indgivet inden for fristen og i overensstemmelse med metodologierne fa