ASSOCIERINGSRÅDET EU-LIBANONS AFGØRELSE Nr. 1/2016

af 11. november 2016

om fastlæggelse af prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Libanon [2016/2368]

ASSOCIERINGSRÅDET EU-LIBANON HAR —

under henvisning til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side, og

ud fra følgende betragtninger:

Aftalens artikel 76 giver associeringsrådet beføjelse til at træffe afgørelser med henblik på virkeliggørelse af aftalens mål i de tilfælde, der er fastsat i aftalen, og at fremsætte passende henstillinger.

I aftalens artikel 86 er det fastsat, at parterne skal træffe alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger for at opfylde deres forpligtelser i henhold til aftalen, og de skal drage omsorg for, at aftalens målsætning virkeliggøres.

I revisionen af den europæiske naboskabspolitik i 2016 blev det foreslået at indlede en fase med nyt gensidigt engagement mellem partnerne for at øge ejerskabsfølelsen hos begge parter.

EU og Libanon er blevet enige om at konsolidere deres partnerskab ved at fastlægge et sæt prioriteter for perioden 2016-2020 med henblik på at støtte og styrke Libanons modstandsdygtighed og stabilitet og samtidig søge at afhjælpe konsekvenserne af den langvarige konflikt i Syrien.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Associeringsrådet henstiller, at parterne gennemfører prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Libanon, herunder pagten, jf. bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

BILAG

PRIORITETERNE FOR PARTNERSKABET MELLEM EU OG LIBANON SAMT PAGTEN

PRIORITETERNE FOR PARTNERSKABET MELLEM EU OG LIBANON

Et fornyet partnerskab mellem EU og Libanon (2016-2020)

Fastlæggelse af prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Libanon

Libanon har spillet en ledende rolle i drøftelserne af og høringerne om revisionen af den europæiske naboskabspolitik (ENP). Det arabiske oplæg, som blev forelagt på konferencen i Beirut om revisionen af ENP, var et vigtigt dokument, som bidrog til den høringsproces, der mundede ud i den reviderede ENP. Overordnet bygger prioriteterne på Libanons engagement i revisionen af ENP, og de fastlægger en ramme for politisk engagement og for interventioner på kort og mellemlang sigt på baggrund af de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt. Desuden står Libanon og EU som partnere i dag mere end nogensinde før over for umiddelbare udfordringer i tilknytning til langvarige kriser. Disse udfordringer kræver, at ovennævnte ramme tager højde for ekstraordinære omstændigheder i regionen og disses indvirkning på Libanon.

EU og Libanon opfatter deres partnerskab som et udtryk for fælles værdier og en anerkendelse af fælles interesser. Menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i relevant international, regional og national ret udgør fælles værdier. Respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder er et væsentligt element i forbindelserne mellem EU og Libanon. Det fælles mål om et fælles område med fred, velstand og stabilitet forudsætter samarbejde, navnlig gennem medejerskab, differentiering og styrket partnerskab, der er drevet af betydningen af at fastholde Libanon som en model for mådehold for hele regionen og gøre status over den vigtige rolle, som landets aktive private sektor og dynamiske civilsamfund spiller.

Libanon og EU vil, samtidig med at de tager fat på de mest presserende udfordringer, herunder migration og terrorisme, vedblive med at forfølge hovedmålene med deres langsigtede partnerskab, dvs. arbejde hen mod bæredygtig libanesisk og regional stabilitet, hvor EU vil gå i aktiv dialog med de libanesiske myndigheder og opretholde dialogen med samtlige politiske partier, fastholde den økonomiske vækst ved hjælp af stærke statslige institutioner og revitalisering af den libanesiske økonomi, bl.a. ved at udnytte potentialet i Libanons private sektor og civilsamfund. Inden for hvert af de prioriterede områder, der er fastlagt nedenfor, kræver nogle udfordringer omgående handling, mens visse andre skridt til gennemførelse vil kræve behørig forberedelse med henblik på vellykket gennemførelse på mellemlang sigt.

Associeringsrådet EU-Libanon støtter dette fornyede partnerskab som et paradigme for et nyt, skræddersyet bilateralt samarbejde, der omfatter en forbedret politisk dialog. Perioden umiddelbart efter associeringsrådet bliver afgørende for, at tilsagn omsættes til handlinger, hvilket vil kræve, at begge parter reelt gennemfører partnerskabsprioriteterne og den tilhørende pagt. En midtvejsrevision af partnerskabsprioriteterne vil om nødvendigt justere og tilpasse dem. I sidste ende vil succeskriteriet for dette fornyede partnerskab være, om det opfylder Libanons og EU's behov. De prioriteter og tilsagn, der er fastsat i dette dokument og bilaget hertil, er ikkeudtømmende, og EU er rede til at lade Libanon drage fordel af EU-initiativer rettet mod prioriterede tredjelande i regionen.

Håndtering af den humanitære krise med en samlet tilgang

Siden 2011 har Libanon været pålagt en hidtil uset byrde som følge af massetilstrømningen til landet af syrere, der er fordrevet fra Syrien. Libanon huser i dag ca. 1,5 mio. syrere og 0,5 mio. palæstinensere, hvilket betyder, at Libanon er det land, der huser det højeste antal fordrevne og flygtninge, både pr. indbygger og pr. km2. Den seneste migrationskrise i EU har understreget de politiske, økonomiske og sociale udfordringer som følge heraf. Libanon er 440 gange mindre end EU og har en befolkning, der er 120 gange mindre, men i de seneste år har antallet af husede flygtninge i absolutte tal været omtrent det samme i de to områder.

Libanon og EU mener, at den eneste holdbare langsigtede løsning for flygtninge og fordrevne fra Syrien, der befinder sig i Libanon, er, at de kan vende sikkert tilbage til deres oprindelsesland, så snart betingelserne for en sådan tilbagevenden er opfyldt. At flygtninge og fordrevne personer over hele Syrien og fra Syrien samt deres værtssamfund får opfyldt deres behov, har højeste prioritet for hele det internationale samfund, hvis bestræbelser med henblik herpå bør intensiveres. Begge parter vil imidlertid være opmærksomme på, hvor vigtigt det er at skabe betingelser for, at flygtninge fra Syrien og fordrevne syrere, også under overgangen, kan vende sikkert tilbage i overensstemmelse med alle den humanitære folkerets normer og under hensyntagen til værtslandenes interesser.

I denne ånd vil Libanon og EU drage de konkrete fordele af deres fælles tilsagn om at forbedre den politiske dialog ved i fællesskab at vurdere og fremme tilstedeværelsen af sådanne betingelser bilateralt og i relevante internationale fora, hvor EU og dets medlemsstater vil afspejle Libanons særlige situation og nødvendigheden af at tage landets vitale interesser i betragtning og udtrykke deres alvorlige bekymring over, at Libanon huser over 1 mio. flygtninge, som UNHRC har registreret, og over, hvordan det indvirker på værtssamfundene og sikkerheden og stabiliteten i Libanon og regionen som helhed.

I denne sammenhæng og i erkendelse af, at flygtningekrisen vil trække ud, lancerede den libanesiske regering en ny tilgang til, hvordan det midlertidige og fortsatte ophold i Libanon for syrere, der er fordrevet fra Syrien, skal håndteres for at dæmpe presset på landet og dets borgere som følge af den syriske massetilstrømning på en sådan måde, at det hverken er til skade for landets og de libanesiske borgeres eller for flygtningenes interesser. Denne nye vision, som er skitseret i Libanons hensigtserklæring, der blev forelagt på Londonkonferencen i februar 2016, har sammen med den internationale støtte for så vidt angår passende finansiering og leveringsredskaber potentiale til at forbedre situationen væsentligt. Libanons regering vil lette adgangen til internationale midler og leveringsredskaber for de forskellige indsatsområder, navnlig dem, der er rettet mod den nationale økonomi, infrastruktur og jobskabelsesinitiativer, med de fornødne administrative og reguleringsmæssige foranstaltninger i overensstemmelse med de libanesiske love og bestemmelser.

EU og Libanon ønsker interventioner med stor virkning, der omfatter alle former for finansiel bistand, tilskud og lån, for at dæmpe de drastiske virkninger af Syrienkrisen på Libanons finanser (1), på værtssamfundene og på landets økonomi, infrastruktur og miljø. Forbedringen af de økonomiske muligheder for flygtninge og fordrevne personer fra Syrien vil skulle indgå i de overordnede bestræbelser på at forbedre hele landets økonomiske modstandsdygtighed gennem udenlandske og lokale investeringer i jobskabelsesprojekter, infrastruktur og lokal økonomisk udvikling. Sådanne interventioner vil også bidrage til at skabe et klima, hvor statens låneomkostninger kunne sænkes betydeligt.

Partnerskabsprioriteterne vil tage sigte på at fremme fælles interesser og forbedre samarbejdet. De er indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende. De vil også skabe en strategisk ramme for koordinering af politiske og sikkerhedsmæssige bestræbelser samt samarbejdsbestræbelser i de næste fire år (2016-2020). De nedenfor anførte prioriteter og mål bygger på regeringens eksisterende planer og strategier. De vil også danne grundlag for tilpasning af bistanden bag regeringens vision. Partnerskabsprioriteterne sigter mod at fremme ligestilling mellem kønnene, bl.a. gennem kvinders øgede deltagelse i politiske og beslutningstagende fora.

1. Sikkerhed og terrorbekæmpelse

Hovedmålet vil være at forbedre sikkerheden for alle europæiske og libanesiske borgere. Libanon og EU vil gå videre med reformer og forbedring af sikkerhedssektoren ved at udvikle sikkerhedsaktørernes institutionelle kapacitet, herunder retshåndhævelser, sikkerhedsforvaltning, tilsynsorganer og retsvæsen med fuld respekt for menneskerettighederne og de demokratiske normer.

Angreb begået af Daesh understreger, at Europa og Libanon står over for en fælles terrortrussel. Vores bestræbelser vil fokusere på opbygning af et bredt sikkerheds- og terrorbekæmpelsespartnerskab. Den køreplan, som Libanon og EU nåede til enighed om efter dialogen om sikkerhed og terrorbekæmpelse den 26. januar 2016, vil sikre et stærkere og kvalitativt konkret samarbejde om bekæmpelse af de terrororganisationer, som FN's Sikkerhedsråd har udpeget. Samarbejdsområderne omfatter retsvæsen og retshåndhævelse, bekæmpelse af finansiering af terrorisme, grænseforvaltning, lufthavnssikkerhed og sikkerhed inden for civil luftfart samt bekæmpelse af voldelig ekstremisme. I den forbindelse vil EU aktivt anvende alle sine relevante redskaber, instrumenter og kapaciteter tiltænkt prioriterede tredjelande, som står over for en alvorlig terrortrussel.

Libanon og EU vil arbejde hen imod en koordineret national tilgang til bekæmpelse af terrortruslen. Libanon vil med EU's støtte udarbejde sin nationale terrorbekæmpelsesstrategi, som vil omfatte bidrag fra eksperter fra medlemsstaterne, Europol, Cepol, Frontex og Eurojust. Resultatet bliver en strategi, der afspejler de unikke bidrag, som de enkelte dele af den libanesiske regering kan yde for at bekæmpe terrorisme og voldelig ekstremisme.

2. Regeringsførelse og retsstatsprincippet

Et stabilt Libanon kræver fremskridt med hensyn til regeringsførelse og retsstatsprincippet. EU vil samarbejde med Libanon om at:

— udvikle samarbejdsprojekter på området for institutionel kapacitetsopbygning inden for rammerne af Libanons administrative reformstrategi

— fremme de fælles værdier demokrati og retsstatsprincippet, herunder god regeringsførelse og gennemsigtige, stabile og effektive institutioner, beskyttelse af ytringsfriheden og en uafhængig presse

— fortsætte med reformbestræbelser, der styrker retssystemets effektivitet og uafhængighed og sigter mod en mere effektiv offentlig sektor. For at opnå resultater inden for alle partnerskabsprioriteter vil det fortsat være helt afgørende at styrke bekæmpelsen af korruption, som hæmmer væksten og den økonomiske udvikling.

Reformen af valgloven og valgreglerne vil være afgørende for, at landet kan moderniseres. Libanon glæder sig over, at EU har erklæret sig rede til at engagere sig i at fremme en valgreform i Libanon og i at forbedre forvaltningen på kommunalt plan. Bæredygtig udvikling kræver også fremme af menneskerettighederne, herunder beskyttelse af marginaliserede befolkningsgrupper.

3. Fremme af vækst og jobmuligheder

a) Kommuner

Bestræbelser på at styrke modstandsdygtige samfund vil være en prioritet. Økonomiske forskelle i Libanon dræner landet for dets vækstpotentiale og er en trussel mod dets stabilitet. Der vil blive sat særlig fokus på ugunstigt stillede områder, bl.a. ved at give kommunerne mere magt, forene kommuner og lokale myndigheder og styrke civilsamfundsorganisationerne, med henblik på at forbedre de lokale forvaltningsstrukturer. Kvinders og unges øgede deltagelse vil blive støttet med henblik på at fremme en inklusiv tilgang til bæredygtig vækst. Dette vil også omfatte forbedring af leveringen af tjenester, f.eks. sundhedstjenester, og investeringer i kommunale infrastrukturprojekter. Kommunerne er hårdt pressede af denne voldsomme befolkningsstigning, fordi de skal udvide de basale tjenester og opfylde de umiddelbare behov, som både de syriske borgere i landet og værtssamfundene har, hvilket fører til faldende kvalitet af de leverede tjenester.

b) Private investeringer

Der vil blive gjort en indsats for at revitalisere den libanesiske økonomi med fokus på at skabe anstændige beskæftigelsesmuligheder for alle og bredt baseret inklusiv vækst gennem øgede private investeringer. Økonomien spiller også en afgørende rolle for Libanons bestræbelser på at dæmpe virkningerne af den syriske krise. Med henblik herpå er det ønskeligt at fortsætte bestræbelserne på at afhjælpe Libanons makroøkonomiske ubalancer og budgetmæssige sårbarheder med de nødvendige reformer for at bane vej for højere bæredygtig vækst.

Jobskabelse i hele landet vil bidrage til at skabe tillid til regeringen og de offentlige institutioner og fremme den sociale samhørighed. En stadig større formel økonomi vil generere hårdt tiltrængte indtægter, der kan støtte den offentlige sektors levering af tjenester og opbygge de offentlige institutioners legitimitet. Forbedret konkurrenceevne og diversificering kombineret med en aktiv privat sektor vil forbedre den nationale økonomis modstandsdygtighed og som følge heraf sætte skub i jobskabelsen i overensstemmelse med de libanesiske love og bestemmelser og vil på den måde mindske de sekteriske og sociale spændinger. Dette kan opnås gennem bred inddragelse af virksomheder og befolkningen, herunder den libanesiske diaspora, i innovation og videnbaserede økonomiske aktiviteter, og skabelse af ordentlige job, som er til fordel for alle. Gennemførelsen af tilsagnene i pagten mellem EU og Libanon vil give yderligere muligheder for landets udvikling.

c) Infrastruktur

Libanon og EU vil undersøge muligheden for at udnytte finansiering på lempelige vilkår til at udvide kritisk infrastruktur med henblik på at forbedre højt prioriterede sektorers produktivitet. Mulighederne for at inddrage internationale finansielle institutioner (IFI'er) i indførelsen af nye leveringsmetoder, herunder særlige tilskud, ikkefinansiel bistand og lån på lempelige vilkår, vil blive undersøgt i fællesskab. Der vil blive gjort en særlig indsats for at samarbejde med de organisationer i den private sektor, der kan være interesserede i at benytte sig af de muligheder, som europæiske finansieringsfaciliteter giver. Målet er at støtte udviklingen af kritisk infrastruktur såsom elektricitet, vand, affaldshåndtering og transport og at yde prioriteret støtte til produktionssektorerne. Mulighederne for målrettet finansiel bistand, herunder budgetstøtte, vil også blive undersøgt, hvis det er relevant. Desuden ser Libanon frem til at oprette EU-specifikke mekanismer til at mindske de risici, der er forbundet med store investeringsprogrammer. EU og Libanon vil sammen arbejde hen imod at skabe betingelser for konkrete finansielle interventioner, navnlig europæiske, med henblik på at støtte vigtige infrastrukturprojekter og eventuelt mobilisere EU's forskellige finansielle instrumenter.

Ovennævnte indsatsområder vil være genstand for tæt samråd med henblik på at opnå konkrete resultater.

d) Handel/landbrug/industri

Libanon og EU agter også at styrke deres handelsforbindelser. Med henblik herpå vil Libanon og EU nedsætte og regelmæssigt samle en fælles arbejdsgruppe for yderligere at fremme handel og mindske de eksisterende ikketoldmæssige hindringer for handel med varer og tjenesteydelser. Denne arbejdsgruppe påbegynder sin mødevirksomhed hurtigst muligt.

Der er en gensidig interesse for at fremme handelsforbindelserne ved at øge industrivarernes, servicesektorens og landbrugs- og agrofødevaresektorens konkurrenceevne, bl.a. ved at forbedre de libanesiske landbrugsvarers kvalitetsstandarder, og samtidig indarbejde begreberne bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion.

Arbejdet på dette område vil også bidrage til at dæmpe den syriske krises indvirkning på handelen og til at fremme investeringer i arbejdskraftintensive sektorer såsom landbruget og industrien. De muligheder, som associeringsaftalen giver, bør udnyttes fuldt ud med henblik på at sikre fordele for begge parter, og der vil blive gjort bestræbelser på at lette markedsadgangen for libanesiske varer til EU-markedet og andre markeder yderligere. Der vil blive indført et forbedret samarbejde og teknisk bistand med hensyn til sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder, herunder i samarbejde med den libanesiske private sektor, for at behandle disse spørgsmål på passende vis. På den måde kan Libanon øge eksporten af landbrugsvarer og maksimere fordelene ved de eksisterende markedsadgangsmuligheder, som omfatter opfyldelse af toldkontingenterne for landbrugsvarer i associeringsaftalen.

EU vil vedblive med at tilskynde til og støtte Libanons medlemskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og dets positive deltagelse i Agadiraftalen.

e) Energisikkerhed, klimaindsats og bevarelse af naturressourcer

Øget opmærksomhed på miljøet gennem energieffektivitet, vedvarende energi, affaldshåndtering, vandforvaltning og bevarelse af naturressourcer kan fremme landets turismepotentiale, beskytte den nationale velstand og sikre, at befolkningen i mindre grad udsættes for sygdom og sundhedsfare. Forsknings- og innovationssamarbejde og -partnerskaber kan spille en afgørende rolle på alle disse områder ved at øge potentialet for integreret og effektiv forvaltning af naturressourcerne gennem en neksustilgang.

De to parter sigter mod at realisere energisamarbejdets potentiale. En energidialog kan gøre det muligt at intensivere energisamarbejdet, bl.a. om efterforskning og udvinding af olie og gas og om dermed forbundne offshoremuligheder. Efter Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) vil EU og Libanon undersøge mulighederne for øget samarbejde om gennemførelsen af Libanons tilsigtede nationalt bestemte bidrag. Mulighederne for en gæld for natur-aftale kan undersøges med henblik på at mindske den offentlige gældsbyrde og forbedre bevarelsen af naturressourcerne.

4. Migration og mobilitet

Libanon og EU forhandler om en fælles erklæring med henblik på at iværksætte deres mobilitetspartnerskab begyndende med dialogen om migration, mobilitet og sikkerhed, og de vil også nå til enighed om et bilag med konkrete prioriterede foranstaltninger, der tjener det nye mobilitetspartnerskabs mål.

De to parter vil søge at styrke deres samarbejde om migration og mobilitet gennem mobilitetspartnerskabet mellem Libanon og EU, som er en langsigtet ramme, der skal styrke Libanons kapacitet til at styre både regulær og irregulær migration under hensyntagen til dets interesser som værtsland og dets specifikke kontekst og knappe ressourcer samt den tunge byrde, det har båret siden begyndelsen af den syriske krise.

Libanon og EU vil fremme samarbejdet om en lang række spørgsmål med den fælles opfattelse, at migration og mobilitet skal håndteres på en sammenhængende måde, og at de enkelte mål for mobilitetspartnerskabet bør forfølges lige energisk. Mobilitetspartnerskabets fulde og effektive gennemførelse vil være afgørende for samarbejdet mellem Libanon og EU på dette område. Dette omfatter bl.a. forbedring af velforvaltet mobilitet for libanesiske borgere og EU-borgere på de to parters områder, forøgelse af kapaciteten til at styre migrationsstrømme, styrkelse af kapaciteten til at forvalte grænserne, intensivering af dialogen om forhold vedrørende international beskyttelse, hvor fælles betænkeligheder vil blive drøftet, og, hvilket er vigtigst, sikring af, at sammenhængen mellem migration og udvikling styrkes yderligere og skaber synlige resultater for Libanons befolkning.

5. Mekanismer for dialog og indbyrdes koordinering

Den generelle ramme for samarbejdet mellem Libanon og EU er associeringsaftalen, som trådte i kraft i 2006. Det bliver vigtigt at rationalisere og optimere gennemførelsen af associeringsaftalen, bl.a. ved omfattende nytænkning af de dialoger og underudvalgsmøder, der finder sted. Ved at inddele underudvalgsmøderne i færre tematiske møder vil det blive muligt at fremme samarbejdet på prioriterede områder. Samtidig vil der måske også blive tilrettelagt bredere formater, der omfatter civilsamfundet og ikkestatslige aktører.

De to parter er tillige rede til at uddybe den politiske dialog, bl.a. gennem et øget engagement på det udenrigspolitiske område. Metoder til at øge niveauet for samarbejde og samråd med det libanesiske udenrigs- og udvandringsministerium (kontaktpunkt for ENP) vil blive undersøgt under hensyntagen til EU's principfaste holdning om at støtte Libanons suverænitet, territoriale integritet, pluralisme og inklusive stabilitet.

De to parter vil oprette en koordineringsmekanisme for jævnligt at revidere og overvåge gennemførelsen af partnerskabsprioriteterne og pagten med henblik på at sikre medejerskab, gennemsigtighed og gennemførelse til fordel for begge parter.

PAGT MELLEM EU OG LIBANON

Bilag til partnerskabsprioriteterne

Indledning

I lyset af den reviderede europæiske naboskabspolitik (ENP) og som meddelt på konferencen »Supporting Syria and the Region« i februar 2016 i London foreslår EU en omfattende støttepakke, der kombinerer forskellige politikelementer på EU's kompetenceområder. Dette dokument fastsætter nogle gensidigt aftalte foranstaltninger, som begge parter agter at gennemføre i god tro, og uden at dette berører deres retlige rammer. De foranstaltninger, der træffes inden for denne pagts anvendelsesområde, vil ikke være til skade for det libanesiske folk, og vil være i overensstemmelse med den libanesiske forfatning og de libanesiske love og bestemmelser.

Pagten mellem EU og Libanon, der tager udgangspunkt i partnerskabsprioriteterne, vil fastlægge prioriterede foranstaltninger med henblik på at støtte landets stabilisering. De prioriterede foranstaltninger vil bygge på de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt, herunder i hensigtserklæringen på konferencen i London og i krisereaktionsplanen for Libanon. Som det vigtigste vil pagten mellem EU og Libanon styrke det gensidige samarbejde mellem Libanons regering og EU i perioden 2016-2020. Mekanismen til evaluering af fremskridt i gennemførelsen af pagten vil bl.a. tage udgangspunkt i de politiske dialoger inden for de overordnede rammer af associeringsaftalen mellem EU og Libanon.

Pagtens prioriterede foranstaltninger vil blive finansieret ved hjælp af de supplerende EU-midler, som Libanon fik tilsagn om på konferencen i London, herunder mindst 400 mio. EUR, der skal bevilges i 2016 og 2017, og supplerende midler, som EU kan stille til rådighed i de resterende år af dette dokuments tidsramme. Disse finansielle midler vil finansiere de programmer, der gennemføres med partnere såsom statslige myndigheder, sammenslutninger af kommuner, kommuner, EU-medlemsstaternes agenturer, ikkestatslige organisationer og internationale organisationer. Støtte til både staten og den private sektor kan også, hvis det er relevant, ydes gennem en kombination af EU-tilskud og lån, der ydes af europæiske finansielle institutioner og finansielle institutioner i medlemsstaterne, i partnerskab med andre internationale finansielle institutioner for at mindske risici og gøre lånevilkårene mere attraktive.

De centrale mål for pagten mellem EU og Libanon er både at skabe passende og sikre forhold for flygtninge (2) og fordrevne personer fra Syrien under deres midlertidige ophold i Libanon og at skabe gunstige forhold for Libanon, værtssamfund og sårbare grupper. Dette vil gøre det muligt at opfylde behov, herunder humanitære behov, på en effektiv, værdig og retfærdig måde. Denne tilgang skal indgå i en bredere sammenhæng med øget modstandsdygtighed i den libanesiske nationale økonomi, infrastrukturer og investering i jobskabende projekter.

EU forpligter sig til at tilpasse sin intervention til ovennævnte brede tilgang og at være særlig opmærksom på Libanons udviklingsbehov i det videre forløb og om nødvendigt at øge den humanitære bistand. Med udgangspunkt i denne tilgang og med henblik på at lette det midlertidige ophold i Libanon for de syriske statsborgere, der er flygtet fra krigen i Syrien, forpligter Libanon sig til i overensstemmelse med de libanesiske love fortsat at forsøge at finde metoder til at lette strømliningen af bestemmelserne vedrørende deres ophold, herunder periodisk fritagelse for opholdsafgifter og forenkling af dokumentationskravene såsom »tilsagnet om ikke at arbejde«, med henblik på at lette deres kontrollerede adgang til jobmarkedet i sektorer, hvor de ikke er i direkte konkurrence med libanesere såsom landbrug, byggeri og andre arbejdskraftintensive sektorer.

I denne forbindelse sigter Libanon, der støttes af UNHCR, mod at tage det fulde administrative ejerskab til indsatsen mod Syrienkrisen for at sikre en effektiv og gennemsigtig forvaltningsramme, der også tager hensyn til, at fastlæggelse af status og registrering er de vigtigste ansvarsområder for værtslandet i samarbejde med de relevante FN-agenturer.

Denne pagt vil blive gennemført i tæt regelmæssig koordinering mellem de to parter i henhold til den koordineringsmekanisme, der er skitseret i partnerskabsprioriteterne.

1. Styrkelse af stabiliteten: Sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme EU's tilsagn Libanons tilsagn a) Aktivt støtte gennemførelsen af køreplanen for bekæmpelse af terrorisme gennem teknisk bistand og finansiel og ikkefinansiel støtte. b) Yde teknisk bistand og finansiel støtte til bekæmpelse af kriminelle aktiviteter, herunder bekæmpelse af smugling og handel med mennesker, narkotika og våben. c) Styrke den integrerede grænseforvaltning ved at støtte de fire grænsemyndigheder. d) Støtte bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. e) Støtte konfliktforebyggelse og mægling samt interventioner, der tager sigte på at bekæmpe voldelig ekstremisme og konfliktforebyggelse samt at mindske spændingerne. f) Intensivere samarbejdet og støtten med hensyn til luftfartssikkerhed. i) Forbedre koordineringen af sikkerhedstjenester, herunder agenturer, der er ansvarlige for grænseforvaltning. ii) Støtte de operationelle aktiviteter i den tværministerielle komité for bekæmpelse af terrorisme, der blev nedsat den 26. maj 2016. iii) Udarbejde og gennemføre en omfattende integreret strategi for bekæmpelse af terrorisme i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner. iv) Nå til enighed om en strategi for integreret grænseforvaltning, herunder øget koordinering af de libanesiske sikkerhedsagenturer og samarbejde inden for de relevante EU-programmer. v) Intensivere samarbejdet om luftfartssikkerhed. 2. Regeringsførelse og retsstatsprincippet a) Styrke de centrale demokratiske funktioner (dvs. valgsystem, parlamentarisk kontrol, institutionel koordinering og korruptionsbekæmpende organer). b) Støtte en modernisering af retssystemet, herunder ved at forbedre adgangen til domstolsprøvelse, oprette et uafhængigt og effektivt retssystem og styrke de strafferetlige aktørers kapacitet, herunder gennem institutionel kapacitetsopbygning for at sikre overholdelse af internationale menneskerettighedsforpligtelser. c) Øge støtten til lokale myndigheder gennem udviklingsprogrammer i de prioriterede regioner, der fastlægges i koordinering med de libanesiske myndigheder. d) Yde støtte til civilsamfundet ved i henhold til libanesisk lovgivning at finansiere NGO-initiativer vedrørende projekter, der fokuserer på områderne social, kulturel og økonomisk udvikling, fremme af menneskerettighederne, demokrati og principperne for god regeringsførelse. e) Yde finansiel og teknisk støtte til institutionel kapacitetsopbygning inden for rammerne af Libanons administrative reformstrategi. i) Arbejde hen imod at reducere varetægtsfængsling og forbedre fængselsforvaltningen. ii) Fremme civilsamfundets deltagelse i den offentlige beslutningstagning. iii) Styrke de lokale forvaltningsstrukturer ved at: a) bevilge de nødvendige finansielle midler til kommuner i henhold til gældende love b) øge deltagelsen af de lokale myndigheder og sammenslutningerne af kommuner i rådgivningen om lokalsamfunds behov og mangler i forbindelse med tjenesteydelser. iv) Udvikle sociale udviklingscentre med arbejdstagere, tjenesteydere og offentlige NGO-partnerskaber, herunder tidlig identificering af udsatte børn. 3. Fremme af vækst og jobmuligheder a) Øge støtten til udvikling af den private sektor med fokus på sektorer med større multiplikatorvirkning for beskæftigelsen, herunder gennem fremme af en iværksætter- og innovationskultur. b) Forbedre samarbejdet og den tekniske bistand med hensyn til sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder samt kvalitets- og handelsnormer. c) Forbedre samarbejdet og yde bistand med henblik på at hjælpe den private sektor med at drage fordel af den eksisterende adgang til EU-markedet, herunder ved at forbedre de libanesiske produkters og producenters internationale konkurrenceevne, og udnytte det tilgængelige råderum til at forbedre libanesiske produkters adgang til EU-markedet. Med henblik herpå vil EU deltage i den fælles arbejdsgruppe for yderligere at fremme handel og reducere de eksisterende ikketoldmæssige hindringer for handel med varer og tjenesteydelser. d) Støtte Libanon hen imod målet om at blive medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO). e) Yde relevant teknisk bistand og levere kapacitetsopbygning til Libanon for at videreudvikle dets servicesektor (finansielle tjenesteydelser, kreative industrier, mode, audiovisuelle industrier, IT og telekommunikation) i overensstemmelse med landets prioriteter. f) Støtte Libanon med at drage fordel af dets tiltrædelse af Agadiraftalen. g) Støtte en afgørelse om fuldt ud at gøre Libanon til transaktionsland i forbindelse med Libanons igangværende proces med henblik på tiltrædelse af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD). Også støtte en forhøjelse af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) långivningstransaktioner i Libanon i overensstemmelse med dens eksterne lånemandat. Lette samarbejdet med andre internationale finansielle institutioner (IFI'er) for at støtte finansiering på gunstige vilkår af infrastrukturinvesteringer og bidrage til at skabe et klima, hvor låneomkostninger kunne sænkes betydeligt. h) Øge den finansielle og ikkefinansielle støtte til omstilling til vedvarende energi, herunder til faciliteter, kapacitetsopbygning og forskning og innovation, samt energibesparende foranstaltninger på niveauet for kommuner og sammenslutninger af kommuner. i) Undersøge mulighederne for øget energisamarbejde og udveksling af teknisk ekspertise, hvis det er relevant, herunder i olie- og gassektoren. I. Træffe foranstaltninger med henblik på at styrke den juridiske, reguleringsmæssige, institutionelle og administrative kapacitet med hensyn til kvalitetsinfrastruktur og forbedre erhvervs- og investeringsklimaet samt afhjælpe Libanons makroøkonomiske ubalancer og budgetmæssige sårbarheder med de nødvendige reformer. II. Styrke kapaciteten til politikudformning og forvaltning af de offentlige finanser i offentlige institutioner på centralt og lokalt plan. III. Vedtage en eksportfremmende politik. IV. Fortsætte forhandlingerne om Libanons fremtidige tiltrædelse af WTO. V. Identificere udfordringer for handel med tjenesteydelser og tackle dem. VI. Aktivt deltage i arbejdet i Agadiraftalens sekretariat. VII. Samarbejde med relevante IFI'er, hvis det er hensigtsmæssigt, med henblik på at drage fordel af finansiering på gunstige vilkår. VIII. Udarbejde og gennemføre en strategi for energisektoren under hensyntagen til de eksisterende tilsagn i energisektoren, der er fastlagt i »Electricity Sector Policy Paper of 2010«. Navnlig gennemgå den nuværende toldordning, afhjælpe de lave opkrævningssatser og de høje produktionsomkostninger samt udvide energiproduktionskapaciteten. j) Undersøge de nye programmer for teknisk erhvervsrettet uddannelse/SMV-programmer med henblik på at skabe job, navnlig til unge og sårbare grupper, både libanesere og syrere. k) Øge støtten til planen for at nå ud til alle børn ved hjælp af uddannelse. l) Fortsat støtte skoleadgang og -kvalitet samt ikkeformel uddannelse. m) Støtte den nationale plan for beskyttelse af børn og kvinder i Libanon samt handicappede. n) Støtte et omfattende program for styrkelse af unges og kvinders indflydelse og status. o) Støtte Libanons regering i dens reaktion på den nuværende humanitære krise. Øge støtten til de mest sårbare libanesere og flygtninge. p) Opbygge kapaciteten i de libanesiske civilsamfund og de lokalsamfundsbaserede organisationer, navnlig i deres arbejde til støtte for alle sårbare befolkningsgrupper i Libanon. q) Lette adgangen for støtteberettigede syrere og palæstinensiske flygtninge og for libanesere fra værtssamfund til EU-programmer, der er rettet mod videregående uddannelse og forskning. IX. Færdiggøre programakkrediteringen af eksisterende uddannelsescentre og gennemføre en handlingsplan for teknisk erhvervsrettet uddannelse. X. Sikre, at sårbare børn kan få adgang til et læringsmiljø af høj kvalitet, herunder en forøgelse af uddannelsernes absorptionskapacitet og tilsvarende geografisk dækning. XI. Sikre, at skolernes informationsstyringssystem, der finansieres af EU, bliver fuldt ud operationelt. XII. Færdiggøre politikken for ikkeformel uddannelse, der tager sigte på at sammenkoble formel og ikkeformel uddannelse på grundlag af det nuværende fremskyndede læringsprogram. XIII. Forbedre beskyttelsen af børn og henvisningsmekanismerne. XIV. I overensstemmelse med libanesisk lovgivning lette registreringen af internationale NGO'er i Libanon samt, hvis det er relevant, udstedelsen af arbejdsvisa og opholdstilladelser til internationale NGO'ers personale. r) Styrke de primære sundhedscentres netværk i partnerskab med libanesiske og internationale NGO'er. s) Fremme adgangen til primær og sekundær sundhedspleje for både sårbare libanesere og syrere. XV. Fortsat udvikle og konsolidere det offentlige sundhedssystem på en bæredygtig måde. XVI. Fremme sundhedsydelser til alle i overensstemmelse med libanesisk lovgivning. XVII. Fremme øjeblikkelig adgang til hospitaler i livsvigtige tilfælde og forbedre kvalitetskontrollen på hospitaler. XVIII. Fremme ligebehandling i forbindelse med adgang til vigtige lægemidler, forudsat at donorfinansiering er tilgængelig. t) Finansiering af vand-, sanitets- og hygiejneaktiviteter. u) Vand- og spildevandsinfrastrukturer vil blive finansieret gennem bilateral bistand og ved blandet finansiering (bistand suppleret med lån). v) Støtte til infrastrukturer i de mest ugunstigt stillede områder vil blive overvejet på grundlag af de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt. XIX. Integrere infrastrukturinvesteringer i masterplaner (eksisterende og/eller under udarbejdelse). XX. Fjerne eksisterende hindringer og bygge på bedste praksis fra vellykkede projekter om spildevands-/vandhåndtering. XXI. Styrke de institutioner, der er ansvarlige for energi og vand. XXII. Bestræbe sig på at gennemføre vandloven og støtte en bæredygtig toldreform. 4. Migration og mobilitet Gensidige mål for EU og Libanon EU og Libanon vil, når der er opnået enighed herom, fuldt ud gennemføre de gensidige politiske tilsagn i mobilitetspartnerskabet efter dets vedtagelse og alle foranstaltninger i det tilhørende bilag i overensstemmelse med følgende prioriteter som fastlagt deri: — fremme og lette velforvaltet lovlig migration og mobilitet — styrke de relevante libanesiske myndigheders kapacitet til at forvalte grænserne og forebygge irregulær migration — styrke sammenhængen mellem migration og udvikling — forbedre dialogen og samarbejdet om spørgsmål vedrørende flygtninge, således at betænkeligheder kan drøftes indgående.

(1) Der er taget hensyn til Syrienkrisens, herunder flygtningenes, indvirkning på Libanon, som Verdensbanken på konferencen den 13. januar 2016 skønnede til over 5,6 mia. USD for 2015 med kumulative omkostninger på over 13,1 mia. USD for perioden 2012-2015.

(2) Intet i dette dokument berører Libanons holdning, ifølge hvilken de syriske statsborgere, der siden 2011 er flygtet fra Syrien, anses for fordrevne personer, eller Libanons strategiske mål om at arbejde hen imod at reducere deres antal, navnlig med henblik på at opnå en sikker og fuldstændig tilbagevenden til Syrien uden brug af refoulement.