Slutakt fra den Europæiske Energicharterkonference - Bilag 3: Energicharterprotokol om energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter



EF-Tidende nr. L 380 af 31/12/1994 s. 0091 - 0112

den finske specialudgave: kapitel 12 bind 3 s. 0139

den svenske specialudgave: kapitel 12 bind 3 s. 0139

L 069 09/03/1998 P. 0093



BILAG 3 ENERGICHARTERPROTOKOL om energieffektivitet og de hermed forbundne miljoeaspekter PRAEAMBEL DE KONTRAHERENDE PARTER i denne protokol, som henviser til det europaeiske energicharter, der blev vedtaget i det afsluttende dokument fra Haag-konferencen om det europaeiske energicharter, undertegnet i Haag den 17. december 1991, samt navnlig til de heri fremsatte erklaeringer om, at der er behov for samarbejde paa omraadet energieffektivitet og miljoebeskyttelse i forbindelse hermed, som endvidere henviser til energichartertraktaten, der er aaben for undertegnelse fra den 17. december 1994 til den 16. juni 1995, som er opmaerksomme paa det arbejde, der goeres i internationale organisationer og fora vedroerende energieffektivitet og de miljoemaessige aspekter ved energikredsloebet, som er klar over, hvilke forbedringer i forsyningssikkerheden og hvilke betydelige oekonomiske og miljoemaessige fordele gennemfoerelsen af omkostningseffektive energieffektivitetsforanstaltninger medfoerer, og som er klar over disse foranstaltningers betydning for omstrukturering af oekonomien og forbedring af levestandarden, som erkender, at forbedringer i energieffektiviteten mindsker energikredsloebets skadelige miljoevirkninger, herunder global opvarmning og forsuring, som er overbevist om, at energipriserne saa vidt muligt skal afspejle et konkurrencepraeget marked, der sikrer markedsorienteret prisdannelse, herunder en mere fuldstaendig medregning af miljoeomkostninger og -fordele i energipriserne, og som erkender, at en saadan prisdannelse er afgoerende for oeget energieffektivitet og hermed forbundet miljoebeskyttelse, som er klar over, hvilken afgoerende rolle den private sektor, herunder smaa og mellemstore virksomheder, spiller for fremme og gennemfoerelse af energieffektivitetsforanstaltninger, og som oensker at sikre en gunstig institutionel ramme for oekonomisk rentable investeringer i energieffektivitet, som erkender, at kommercielle former for samarbejde i visse tilfaelde maa suppleres med regeringssamarbejde, navnlig inden for udformning og analyse af energipolitiske foranstaltninger og paa andre omraader, der er vaesentlige for forbedret energieffektivitet, men som ikke er egnet til privat finansiering, og som oensker at traeffe samarbejdsbaserede og samordnede foranstaltninger paa omraadet energieffektivitet og hermed forbundet miljoebeskyttelse og at vedtage en protokol, der fastsaetter rammerne for anvendelse af energi saa oekonomisk og effektivt som muligt, ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE: DEL I INDLEDNING Artikel 1 Protokollens anvendelsesomraade og maal 1. I denne protokol opstilles principperne for fremme at energieffektivitet i dennes egenskab af vigtig energikilde og for den dermed forbundne begraensning af energisystemernes negative miljoevirkninger. Protokollen indeholder endvidere retningslinjer for udvikling af energieffektivitetsprogrammer, og den opstiller en raekke samarbejdsomraader samt en ramme for udvikling af samarbejdsbaserede og samordnede foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan omfatte prospektering og efterforskning efter samt fremstilling, omdannelse, oplagring, transport, distribution og forbrug af energi og kan vedroere en hvilken som helst erhvervssektor. 2. Maalene med denne protokol er foelgende: a) at fremme energieffektivitetsforanstaltninger, der er forligelige med en baeredygtig udvikling b) at skabe rammebetingelser, som foranlediger producenter og forbrugere til at anvende energi saa oekonomiske, effektivt og miljoeforsvarligt som muligt, nanvlig ved at oprette effektive energimarkeder og soerge for, at miljoeomkostninger og -fordele i hoejere grad medregnes i energipriserne; og c) at fremme samarbejde paa omraadet energieffektivitet. Artikel 2 Definitioner I denne protokol forstaas ved: 1) »Charter«: det europaeiske energicharter, der blev vedtaget i det afsluttende dokument fra Haag-konferencen om det europaeiske energicharter, undertegnet i Haag den 17. december 1991; undertegnelse af det afsluttende dokument betragtes som undertegnelse af charteret. 2) »Kontraherende part«: en stat eller en regional organisation for oekonomisk integration, som har indvilliget i at vaere bundet af denne protokol, og for hvilken protokollen er i kraft. 3) »Regional organisation for oekonomisk integration«: en organisation oprettet af stater, som har tildelt organisationen kompetence vedroerende visse anliggender, hvoraf nogle er omfattet af denne protokol, herunder bemyndigelse til at traeffe bindende beslutninger vedroerende disse anliggender. 4) »Energikredsloeb«: hele energikaeden, herunder aktiviteter i forbindelse med prospektering og efterforskning efter samt fremstilling, omdannelse, oplagring, transport, distribution og forbrug af de forskellige energiformer, og behandling og bortskaffelse af affald saavel som nedlukning, standsning eller lukning af disse aktiviteter, under hensyn til kravet om minimering af skadelige miljoevirkninger. 5) »Omkostningseffektivitet«: virkeliggoerelse af et naermere bestemt maal til de lavest mulige omkostninger eller opnaaelse af den stoerst mulige fordel til en given omkostning. 6) »Forbedring af energieffektiviteten«: bevarelse af den samme produktionsenhed (af en vare eller tjenesteydelse) uden at mindske dens kvalitet eller ydeevne, samtidig med at den energimaengde, der kraeves til at fremstille den paagaeldende produktionsenhed, reduceres. 7) »Miljoevirkning«: en virkning foraarsaget af en given aktivitet paa miljoeet, herunder menneskers sundhed og sikkerhed, planter, dyr, jordbund, luft, vand, klima, landskaber og historiske monumenter eller andre anlaeg eller vekselvirkninger mellem disse faktorer; herunder ogsaa de virkninger paa kulturarven eller paa de sociooekonomiske vilkaar, som aendringer i disse faktorer foraarsager. DEL II PRINCIPPER Artikel 3 Grundlaeggende principper De kontraherende parter skal foelge nedenstaaende principper: 1) De kontraherende parter skal samarbejde om og i givet fald bistaa hinanden med at opstille og gennemfoere energieffektivitetsforanstaltninger, -love og -bestemmelser. 2) De kontraherende parter skal opstille energieffektivitetsstrategier og passende juridiske og regulerende rammer, som bl.a. fremmer: a) effektivt fungerende markedsmekanismer, herunder markedsorienteret prisdannelse og en mere fuldstaendig medregning af miljoeomkostninger og -fordele i priserne b) mindskelse af hindringerne for energieffektivitet, hvilket samtidig virker investeringsfremmende c) mekanismer for finansiering af initiativer til forbedring af energieffektiviteten d) undervisning og folkeoplysning e) videreformidling og overfoersel af teknologi f) gennemsigtige juridiske og regulerende rammer. 3) De kontraherende parter skal bestraebe sig paa at realisere den stoerst mulige energieffektivitet i hele energikredsloebet. I dette oejemed skal de, saa vidt det er dem muligt, opstille og gennemfoere energieffektivitetspolitikker og samarbejdsbaserede eller samordnede foranstaltninger baseret paa omkostningseffektivitet og oekonomisk effektivitet, under behoerig hensyntagen til miljoeaspekterne. 4) Energieffektivitetspolitikken skal baade omfatte kortsigtede foranstaltninger til justering af tidligere praksis og langsigtede foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i hele energikredsloebet. 5) Naar de kontraherende parter samarbejder om at naa maalene med denne protokol, skal de tage hensyn til deres indbyrdes forskelle, for saa vidt angaar de skadelige virkninger og bekaempelsesomkostningerne. 6) De kontraherende parter erkender den private sektors afgoerende rolle. De ansporer kraftvaerker, myndigheder og specialiserede organer til at goere en indsats og til snaevert samarbejde mellem virksomheder og myndigheder. 7) I forbindelse med samarbejdsbaserede eller samordnede foranstaltninger skal der tages hensyn til de relevante principper herfor i internationale aftaler, som tager sigte paa beskyttelse og forbedring af miljoeet, og som de kontraherende parter er parter i. 8) De kontraherende parter udnytter fuldt ud de kompetente internationale eller andre organisationers arbejde og sagkundskab og soeger at undgaa overlapninger. Artikel 4 Ansvarsfordeling og samordning Enhver kontraherende part skal bestraebe sig paa at sikre, at energieffektivitetsforanstaltninger samordnes mellem alle partens ansvarlige myndigheder. Artikel 5 Strategier og politiske maal De kontraherende parter skal opstille strategier og politiske maal for forbedring af energieffektiviteten og den dermed forbundne mindskelse af energikredsloebets miljoevirkninger, i givet fald under hensyntagen til deres egne saerlige energivilkaar. Disse strategier og politiske maal skal vaere gennemsigtige for alle de beroerte parter. Artikel 6 Finansiering og finansielle incitamenter 1. De kontraherende parter skal fremme brugen af nye fremgangsmaader og metoder til finansiering af investeringer i energieffektivitet og energirelateret miljoebeskyttelse, saasom joint venture-aftaler mellem energibrugere og eksterne investorer (i det foelgende benaevnt »finansiering fra tredjemands side«). 2. De kontraherende parter skal bestraebe sig paa at udnytte og fremme adgangen til private kapitalmarkeder og eksisterende internationale finansieringsinstitutioner med henblik paa at fremme investeringer i bedre energieffektivitet og dermed forbundet miljoebeskyttelse. 3. De kontraherende parter kan, med forbehold af bestemmelserne i energichartertraktaten og andre internationale juridiske forpligtelser, indroemme energibrugerne skattemaessige eller finansielle incitamenter, saa energieffektivitetsteknologier, -produkter og -tjenesteydelser hurtigere kan faa indpas paa markedet. De skal bestraebe sig paa at goere dette paa en maade, der baade sikrer gennemsigtighed og mindsker forvridningen af de internationale markeder videst muligt. Artikel 7 Fremme af energieffektiv teknologi 1. I overensstemmelse med bestemmelserne i energichartertraktaten skal de kontraherende parter fremme handel med og samarbejde om energieffektive og miljoevenlige teknologier, energirelaterede tjenesteydelser og ledelsesformer. 2. De kontraherende parter skal fremme anvendelsen af saadanne teknologier, tjenesteydelser og ledelsesformer i hele energikredsloebet. Artikel 8 Parternes programmer 1. For at naa de politiske maal, der er opstillet i overensstemmelse med artikel 5, skal hver kontraherende part udvikle, gennemfoere og regelmaessigt ajourfoere saadanne energieffektivitetsprogrammer, som bedst passer til den paagaeldende parts saerlige omstaendigheder. 2. Saadanne programmer kan omfatte foelgende aktiviteter: a) opstilling af scenarier for energiefterspoergsel og -forsyningen paa lang sigt til stoette for beslutningstagning b) vurdering af foranstaltningernes energimaessige, miljoemaessige og oekonomiske virkninger c) fastsaettelse af standarder til forbedring af energiforbrugende udstyrs effektivitet og bestraebelser paa at harmonisere disse standarder paa internationalt plan for at undgaa forvridning af handelen d) udvikling og fremme af private initiativer og industrielt samarbejde, herunder joint ventures e) fremme af anvendelsen af de mest energieeffektive teknologier, som samtidig er oekonomisk rentable og miljoevenlige f) fremme af nye fremgangsmaader for investeringer i energieffektivitetsforbedringer, saasom finansiering fra tredjemands side og samfinansiering g) udvikling af passende energibalancer og databaser, f.eks. med tilstraekkeligt detaljerede data om energiefterspoergslen og data om teknologier til forbedring af energieffektiviteten h) fremme af oprettelsen af raadgivende tjenester, som kan drives af offentlige eller private virksomheder eller foretagender, og som giver oplysninger om energieffektivitetsprogrammer og -teknologier og bistaar forbrugere og virksomheder i) stoette til og fremme af kraft-varmeproduktion og af foranstaltninger til at effektivisere fjernvarmeproduktion og distributionssystemer til bygninger og virksomheder j) oprettelse af specialiserede energieffektivitetsorganer paa passende niveauer, som har tilstraekkelige midler og personale til at udvikle og gennemfoere energipolitiske foranstaltninger. 3. Naar de kontraherende parter gennemfoerer deres energieffektivitetsprogrammer, skal de sikre sig, at der forefindes passende internationale og juridiske infrastrukturer. DEL III INTERNATIONALT SAMARBEJDE Artikel 9 Samarbejdsomraader Samarbejde mellem de kontraherende parter kan finde sted i en hvilken som helst passende form. Bilaget indeholder en liste over mulige samarbejdsomraader. DEL IV ADMINISTRATIVE OG JURIDISKE ARRANGEMENTER Artikel 10 Charterkonferencens rolle 1. Alle afgoerelser, der traeffes af Charterkonferencen i overensstemmelse med denne protokol, traeffes kun af de kontraherende parter i energichartertraktaten, som er kontraherende parter i denne protokol. 2. Charterkonferencen bestraeber sig paa inden 180 dage efter denne protokols ikrafttraeden at vedtage procedurer for overvaagning og fremme af gennemfoerelsen af protokollens bestemmelser, herunder rapporteringskrav, saavel som procedurer for udpegning af samarbejdsomraader i overensstemmelse med artikel 9. Artikel 11 Sekretariat og finansiering 1. Det sekretariat, der er oprettet i henhold til artikel 35 i energichartertraktaten, skal yde Charterkonferencen al noedvendig bistand med udoevelsen af dens opgaver i henhold til denne protokol samt eventuelt yde andre tjenester til stoette for protokollen, paa betingelse af Charterkonferencens godkendelse heraf. 2. Sekretariatets og Charterkonferencens omkostninger i tilknytning til denne protokol afholdes af de kontraherende parter i protokollen i overensstemmelse med deres betalingsevne, fastsat efter det fordelingssystem, som er anfoert i bilag B til energichartertraktaten. Artikel 12 Afstemning 1. Der kraeves enstemmighed mellem de kontraherende parter, der er til stede og afgiver stemme paa Charterkonferencens moeder, hvor der skal traeffes afgoerelse om a) vedtagelse af aendringer til denne protokol og b) godkendelse af tiltraedelser til denne protokol i henhold til artikel 16. De kontraherende parter goer deres yderste for at naa til enighed ved konsensus om alle andre spoergsmaal, de skal traeffe afgoerelse om i henhold til denne protokol. Hvis der ikke kan naas til enighed ved konsensus, skal afgoerelser om ikke-budgetmaessige spoergsmaal traeffes med tre fjerdedeles flertal af de kontraherende parter, der er til stede og afgiver stemme paa det moede i Charterkonferencen, hvor saadanne spoergsmaal skal afgoeres. Afgoerelser om budgetspoergsmaal traeffes med kvalificeret flertal af de kontraherende parter, hvis paalignede bidrag som omhandlet i artikel 11, stk. 2, tilsammen udgoer mindst tre fjerdedele af det paalignede samlede bidrag. 2. I denne artikel forstaas ved »kontraherende parter, der er til stede og afgiver stemme,« kontraherende parter i denne protokol, som er til stede, og som afgiver ja- eller nej-stemme, dog saaledes at Charterkonferencen kan vedtage en forretningsorden, hvorefter de kontraherende parter kan traeffe saadanne afgoerelser pr. brev. 3. Ingen afgoerelse som omhandlet i denne artikel er gyldig, medmindre den har tilslutning fra et simpelt flertal af de kontraherende parter, jf. dog stk. 1 vedroerende budgetspoergsmaal. 4. Naar regionale organisationer for oekonomisk integration afgiver stemme, raader de over et antal stemmer svarende til antallet af deres medlemsstater, der er kontraherende parter i denne protokol; disse organisationer anvender ikke deres stemmeret, saafremt deres medlemsstater anvender deres stemmeret, og vice versa. 5. Er en kontraherende part til stadighed bagud med opfyldelsen af sine finansielle forpligtelser i henhold til denne protokol, kan Charterkonferencen helt eller delvis ophaeve vedkommende kontraherende parts stemmeret. Artikel 13 Forholdet til Energichartertraktaten 1. I tilfaelde af uoverensstemmelse mellem bestemmelserne i denne protokol og bestemmelserne i energichartertraktaten har bestemmelserne i energichartertraktaten forrang. 2. Artikel 10, stk. 1, og artikel 12, stk. 1 til 3, finder ikke anvendelse paa afstemninger i Charterkonferencen om aendringer til denne protokol, hvorved Charterkonferencen eller Sekretariatet tildeles forpligtelser eller opgaver, som energichartertraktaten indeholder bestemmelser om. DEL V AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 14 Undertegnelse Denne protokol er aaben for undertegnelse i Lissabon fra den 17. december 1994 til den 16. juni 1995 for stater og regionale organisationer for oekonomisk integration, hvis repraesentanter har undertegnet charteret og energichartertraktaten. Artikel 15 Ratifikation, accept og godkendelse Denne protokol forelaegges signatarerne til ratifikation, accept eller godkendelse. Ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne deponeres hos depositaren. Artikel 16 Tiltraedelse Denne protokol er aaben for tiltraedelse fra den dato, hvor protokollen lukkes for undertegnelse, for stater og regionale organisationer for oekonomisk integration, som har undertegnet charteret, og som er kontraherende parter i energichartertraktaten, paa betingelser, der skal godkendes af Charterkonferencen. Tiltraedelsesinstrumenterne deponeres hos depositaren. Artikel 17 AEndringer 1. Alle de kontraherende parter kan foreslaa aendringer til denne protokol. 2. Sekretariatet meddeler de kontraherende parter teksten til enhver foreslaaet aendring til denne protokol mindst tre maaneder inden den dato, hvor aendringen foreslaas vedtaget af Charterkonferencen. 3. Sekretariatet meddeler depositaren aendringer til denne protokol, som er vedtaget af Charterkonferencen, og depositaren forelaegger alle de kontraherende parter aendringerne med henblik paa ratifikation, accept eller godkendelse. 4. Instrumenterne til ratifikation, accept eller godkendelse af aendringer til denne protokol deponeres hos depositaren. AEndringer traeder i kraft mellem kontraherende parter, der har ratificeret, accepteret eller godkendt dem, paa den tredivte dag, efter at mindst tre fjerdedele af de kontraherende parter har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenter hos depositaren. Derefter traeder aendringerne i kraft for enhver anden kontraherende part paa den tredivte dag, efter at den paagaeldende part har deponeret sit instrument til ratifikation, accept eller godkendelse af aendringerne. Artikel 18 Ikrafttraeden 1. Denne protokol traeder i kraft paa den tredivte dag efter datoen for deponering af det femtende ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltraedelsesinstrument fra en stat eller en regional organisation for oekonomisk integration, som er signatar af charteret og kontraherende part i energichartertraktaten, eller paa ikrafttraedelsesdatoen for energichartertraktaten, afhaengigt af hvilken dato der er den seneste. 2. For hver stat eller regional organisation for oekonomisk integration, for hvilken energichartertraktaten er traadt i kraft, og som ratificerer, accepterer, godkender eller tiltraeder denne protokol, efter at protokollen er traadt i kraft i overensstemmelse med stk. 1, traeder protokollen i kraft paa den tredivte dag efter den dato, hvor den paagaeldende stat eller regionale organisation for oekonomisk integration deponerede sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltraedelsesinstrument. 3. For saa vidt angaar stk. 1, kan intet instrument, der deponeres af en regional organisation for oekonomisk integration, foejes til de instrumenter, som medlemsstater af den naevnte organisation allerede har deponeret. Artikel 19 Forbehold Der kan ikke tages forbehold over for denne protokol. Artikel 20 Opsigelse 1. En kontraherende part kan naar som helst, efter at denne protokol er traadt i kraft for den paagaeldende part, opsige protokollen ved skriftlig meddelelse til depositaren. 2. Kontraherende parter, som opsiger energichartertraktaten, anses for ogsaa at have opsagt denne protokol. 3. En opsigelse i henhold til stk. 1 faar virkning 90 dage efter depositarens modtagelse af meddelelsen herom. En opsigelse i henhold til stk. 2 faar virkning paa samme dato som den dato, hvor opsigelse af energichartertraktaten faar virkning. Artikel 21 Depositar Den Portugisiske Republiks regering er depositar for denne protokol. Artikel 22 Autentiske tekster Til bekraeftelse heraf har undertegnede, som er behoerigt bemyndiget hertil, undertegnet denne protokol paa engelsk, fransk, italiensk, russisk, spansk og tysk, idet alle sprogversioner har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, som deponeres hos Den Portugisiske Republiks regering. Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four. Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovantaquattro. >REFERENCE TIL EN FILM> Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. Udfaerdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. ¸ãéíaa óôç Ëéóáâueíá, óôéò aeÝêá aaðôUE AEaaêaaìâñssïõ ôïõ Ýôïõò ÷ssëéá aaíéáêueóéá aaíaaíÞíôá ôÝóóaañá. Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. Për Republikën e Shqipërisë >REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> For Australia > REFERENCE TIL EN FILM> Fuer die Republik OEsterreich >REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> Pour le royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Fuer das Koenigreich Belgien >REFERENCE TIL EN FILM> Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. Diese Unterschrift bindet ebenso die Flaemische Gemeinschaft, die Franzoesische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flaemische Region, die Wallonische Region und die Region Bruessel-Hauptstadt. >REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> For Canada Pour le Canada za Republiku Hrvatsku > REFERENCE TIL EN FILM> For the Republic of Cyprus >REFERENCE TIL EN FILM> Za OCeskou Republiku > REFERENCE TIL EN FILM> For Kongeriget Danmark >REFERENCE TIL EN FILM> Eesti Vabariigi nimel > REFERENCE TIL EN FILM> Por las Comunidades Europeas For De Europaeiske Faellesskaber Fuer die Europaeischen Gemeinschaften Ãéá ôéò AAõñùðáúêÝò Êïéíueôçôaaò For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias >REFERENCE TIL EN FILM> Suomen tasavallan puolesta >REFERENCE TIL EN FILM> Pour la République française >REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> Fuer die Bundesrepublik Deutschland >REFERENCE TIL EN FILM> Ãéá ôçí AAëëçíéêÞ AEçìïêñáôssá >REFERENCE TIL EN FILM> A Magyar Koeztársaság nevében Fyrir hoend Ly sveldisins íslands >REFERENCE TIL EN FILM> Thar cheann na hÉireann For Ireland >REFERENCE TIL EN FILM> Per la Repubblica italiana >REFERENCE TIL EN FILM> > REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> Latvijas Republikas varda >REFERENCE TIL EN FILM> Fuer das Fuerstentum Liechtenstein >REFERENCE TIL EN FILM> Lietuvos Respublikos vardu >REFERENCE TIL EN FILM> Pour le grand-duché de Luxembourg >REFERENCE TIL EN FILM> For the Republic of Malta >REFERENCE TIL EN FILM> Pentru Republica Moldova >REFERENCE TIL EN FILM> Voor het Koninkrijk der Nederlanden >REFERENCE TIL EN FILM> For Kongeriket Norge >REFERENCE TIL EN FILM> Za Rzeczpospolit Na Polsk Na >REFERENCE TIL EN FILM> Pela República Portuguesa > REFERENCE TIL EN FILM> Pentru Rômania >REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> Za Slovenskú republiku >REFERENCE TIL EN FILM> Za Republiko Slovenijo >REFERENCE TIL EN FILM> Por el Reino de España >REFERENCE TIL EN FILM> Foer Konungariket Sverige >REFERENCE TIL EN FILM> Fuer die Schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera > REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> Tuerkiye Cumhuriyeti adina >REFERENCE TIL EN FILM> >REFERENCE TIL EN FILM> For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland >REFERENCE TIL EN FILM> For the United States of America >REFERENCE TIL EN FILM> BILAG Ikke-udtoemmende liste over eksempler til belysning af mulige samarbejdsomraader i overensstemmelse med artikel 9 Udarbejdelse af energieffektivitetsprogrammer, herunder kortlaegning af hindringer og muligheder for energieffektivitet, og udvikling af energimaerkning og effektivitetsstandarder. Vurdering af energikredsloebets virkninger paa miljoeet. Udvikling af oekonomiske, lovgivningsmaessige og regulerende foranstaltninger. Teknologioverfoersel, teknisk bistand og industrielle joint ventures, under hensyntagen til internationale regler om ejendomsret og andre relevante internationale aftaler. Forskning og udvikling. Uddannelse, undervisning, oplysning og statistik. Opstilling og vurdering af foranstaltninger, f.eks. fiskale eller andre markedsbaserede instrumenter, herunder salgbare forureningsrettigheder, som middel til at tage hensyn til eksterne, navnlig miljoemaessige, omkostninger og fordele. Energianalyse og udformning af energipolitiske foranstaltninger: - vurdering af mulighederne for energieffektivitet - analyse af energiefterspoergslen og statistik - udvikling af lovgivningsmaessige og regulerende foranstaltninger - integreret ressourceplanlaegning og styring af efterspoergslen - vurdering af virkningerne paa miljoeet, herunder store energiprojekter. Vurdering af oekonomiske instrumenter til forbedring af energieffektiviteten samt miljoemaalsaetninger. Analyse af energieffektiviteten inden for raffinering, omdannelse, transport og distribution af carbonhydrider. Forbedring af energieffektiviteten inden for elproduktion og -transmission: - kraft-varmeproduktion - anlaegskomponenter (kedler, turbiner, generatorer osv.) - netintegration. Forbedring af energieffektiviteten i byggesektoren: - standarder for varmeisolering, passiv solenergi og ventilation - rumopvarmnings- og luftkonditioneringssystemer - lav-NOx-braendere med hoej effektivitet - varmemaalingsteknologi og individuel varmemaaling - husholdningsapparater og belysning. Tjenesteydelser i kommuner og lokalsamfund: - fjernvarmesystemer - effektive gasdistributionssystemer - energiplanlaegningsteknologi - samarbejde mellem byer eller andre relevante omraader - energistyring i byer og offentlige bygninger - affaldshaandtering og energimaessig udnyttelse af affald. Forbedring af energieffektiviteten i industrisektoren: - joint ventures - energikaskade, kraft-varmeproduktion og genvinding af spildvarme - energisyn. Forbedring af energieffektiviteten i transportsektoren: - ydeevnestandarder for motorkoeretoejer - udvikling af effektive transportinfrastrukturer. Information: - bevidstgoerelse - databaser: adgang, tekniske specifikationer, informationssystemer - videreformidling, indsamling og bearbejdning af teknisk information - adfaerdsundersoegelser. Undervisning og uddannelse: - udveksling af energiteknikere, ledende personale, ingenioerer og studerende - afholdelse af internationale uddannelseskurser. Finansiering: - udvikling af lovgivningsmaessige rammer - finansiering fra tredjemands side - joint ventures - samfinansiering.