OVERSÆTTELSE

Konventionen om beskyttelse af Rhinen

REGERINGERNE I

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

DEN FRANSKE REPUBLIK,

STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,

KONGERIGET NEDERLANDENE,

SCHWEIZ

og DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB -

som på baggrund af et globalt perspektiv ønsker at virke for en bæredygtig udvikling af Rhinens økosystem under hensyntagen til den naturrigdom i og ved floden, dens bredder og dens alluviale zoner,

som ønsker at styrke deres indbyrdes samarbejde om bevaring og forbedring af Rhinens økosystem,

som henviser til konventionen af 17. marts 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer og til konventionen af 22. september 1992 om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav,

som tager hensyn til den indsats, der er gjort inden for rammerne af overenskomsten af 29. april 1963 om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening og den dertil hørende tillægsoverenskomst af 3. september 1976,

som tager i betragtning, at der bør gøres en fortsat indsats for at forbedre den vandkvalitet, der er opnået i kraft af konventionen af 3. december 1976 om beskyttelse af Rhinen mod forurening og handlingsprogrammet for Rhinen af 30. september 1987,

som er opmærksomme på, at det også er påkrævet at sanere Rhinen for at bevare og forbedre Nordsøens økosystem,

som er opmærksomme på Rhinens betydning som europæisk vandvej og på dens forskellige anvendelser -

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Definitioner

I denne konvention forstås ved:

a) "Rhinen":

Rhinen fra dens udløb af Untersee med de nederlandske forgreninger Bovenrijn, Bijlands Kanaal, Pannerdensch Kanaal, IJssel, Nederrijn, Lek, Waal, Boven-Merwede, Beneden-Merwede, Noord, Oude Maas, Nieuwe Maas og Scheur samt Nieuwe Waterweg ud til basislinjen, som defineret i artikel 5 sammenholdt med artikel 11 i FN's havretskonvention, Ketelmeer og IJsselmeer.

b) "Kommissionen":

Den Internationale Kommissionen for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening (CIPR).

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne konventions anvendelsesområde omfatter:

a) Rhinen

b) grundvand, der vekselvirker med Rhinen

c) akvatiske og terrestriske økosystemer, som vekselvirker med Rhinen, eller hvis vekselvirkning med Rhinen kunne genetableres

d) Rhinens afstrømningsområde i den udstrækning, hvori forurening, der skyldes stoffer i dette område, har skadelige virkninger for Rhinen

e) Rhinens afstrømningsområde, når det spiller en væsentlig rolle for forebyggelse af kraftige pludselige højvandsstigninger og beskyttelse mod oversvømmelse langs Rhinen

Artikel 3

Mål

De kontraherende parter stiler med denne konvention mod følgende mål:

1) at sikre en bæredygtig udvikling af Rhinens økosystem, navnlig:

a) ved at bevare og forbedre kvaliteten af Rhinens vand, herunder kvaliteten af opslemmede stoffer, sedimenter og grundvand, idet der navnlig skal stiles mod

- så vidt muligt at forebygge, reducere eller eliminere forurening med skadelige stoffer og næringsstoffer fra punktkilder (f.eks. fra industri og byer), fra diffuse kilder (f.eks. fra landbrug og trafik) - herunder stoffer, der kommer fra grundvandet - og fra sejlads

- at opretholde og forbedre anlæggenes sikkerhed og forebygge hændelser og ulykker

b) ved at beskytte populationerne af organismer og artsrigdommen og mindske forurening med stoffer, der er skadelige i organismerne

c) ved at bevare, forbedre og restaurere vandets naturlige funktion; ved at sikre, at gennemstrømningen forvaltes under hensyntagen til den naturlige strøm af faste stoffer og befordrer vekselvirkningerne mellem floden, grundvandet og de alluviale zoner; ved at bevare, beskytte og genskabe de alluviale zoners funktion som naturlige overløbsbassiner

d) ved at bevare, forbedre og restaurere levesteder, der er så naturlige som muligt for vildtlevende dyr og vildtvoksende planter i vandet, på bunden og på bredderne samt i de tilstødende områder, herunder ved at forbedre fiskenes levesteder og genoprette deres bevægelsesfrihed

e) ved at sikre en ansvarlig og miljømæssigt forsvarlig ressourceforvaltning

f) ved at tage økologiske hensyn ved teknisk regulering af floden, f.eks. for at beskytte mod oversvømmelser, af hensyn til sejladsen eller for at udnytte vandkraften

2) at sikre produktionen af drikkevand fra Rhinens vand

3) at forbedre sedimenternes kvalitet for at kunne udlægge klapmateriale uden skader for miljøet

4) at forebygge flomme og sikre beskyttelse mod oversvømmelser i en overordnet sammenhæng under hensyntagen til de økologiske krav

5) at bidrage til at sanere Nordsøen i sammenhæng med de andre foranstaltninger til beskyttelse af dette hav.

Artikel 4

Principper

De kontraherende parter går i denne forbindelse frem efter følgende principper:

a) forsigtighedsprincippet

b) princippet om aktiv forebyggelse

c) princippet om regulering, først og fremmest ved kilden

d) princippet om at forureneren betaler

e) princippet om at skader ikke må forøges

f) princippet om kompensering af meget alvorlige skader ved større tekniske indgreb

g) princippet om bæredygtig udvikling

h) princippet om udvikling af det tekniske stade og om bedste miljøpraksis

i) princippet om ikke-overførsel af miljøforurening fra et miljø til et andet.

Artikel 5

De kontraherende parters forpligtelser

For at nå de mål, der er anført i artikel 3, og som overholdelse af de principper, der er anført i artikel 4, forpligter de kontraherende parter sig til:

1) at styrke deres samarbejde og underrette hinanden, ikke mindst om, hvad de gør på deres område for at beskytte Rhinen

2) at iværksætte på deres område de internationale måleprogrammer og de undersøgelser af Rhinens økosystem, som kommissionen træffer beslutning om, og at underrette kommissionen om deres resultater

3) at udføre analyser for at finde frem til årsagerne til og de ansvarlige for forurening

4) at træffe sådanne egne foranstaltninger på deres område, som de finder nødvendige, og som et minimium at sikre:

a) at udledninger af spildevand, som kan påvirke vandkvaliteten, gøres betinget af forudgående udledningstilladelse eller underkastes generelle bindende regler med grænseværdier for udledning

b) at udledningerne af farlige stoffer gradvis nedbringes med det mål at bringe dem til ophør

c) at overholdelsen af betingelserne for udledningstilladelser, af de generelle regler og af de faktiske udledninger overvåges

d) at udledningstilladelserne og de generelle regler periodisk gennemgås og tilpasses i det omfang, hvori væsentlige ændringer i teknikkens stade gør det muligt, eller recipientmiljøets tilstand gør det nødvendigt

e) at risikoen for forurening ved hændelser eller ulykker nedbringes mest muligt ved fastsættelse, af regler, og at der træffes de nødvendige forholdsregler i tilfælde af nødsituationer

f) at tekniske indgreb, der kan føre til alvorlig skade på økosystemet, underkastes forudgående tilladelser, der indeholder de fornødne betingelser, eller underkastes generelle regler

5) at træffe de nødvendige foranstaltninger på deres område for at iværksætte kommissionens beslutninger i overensstemmelse med artikel 11

6) omgående at underrette kommissionen og de kontraherende parter, som kan blive berørt deraf, om episoder eller ulykker, hvis virkninger kunne indebære en risiko for Rhinens vandkvalitet, og om umiddelbart forestående kraftige pludselige højvandssituationer i overensstemmelse med de varslings- og alarmeringsplaner, som koordineres af kommissionen.

Artikel 6

Kommission

1. De kontraherende parter viderefører deres samarbejde inden for rammerne af kommissionen med henblik på gennemførelsen af denne konvention.

2. Kommissionen har status som juridisk person. På de kontraherende parters område besidder den samme retsevne som juridiske personer har efter national ret. Den repræsenteres af sin formand.

3. Spørgsmål vedrørende arbejds- og sociallovgivning reguleres af gældende lov i den stat, hvor kommissionen har sit hovedkontor.

Artikel 7

Kommissionens opbygning

1. Kommissionen består af delegationer fra de kontraherende parter. Hver kontraherende part udpeger sine delegerede og heriblandt en delegationsleder.

2. Delegationerne har ret til at medbringe sagkyndige.

3. Formandskabet i kommissionen varetages tre år i træk ad gangen af hver delegation i den rækkefølge, hvori de er anført i præamblen. Den delegation, der varetager formandskabet, udpeger kommissionens formand. Formanden optræder ikke som talsmand for sin delegation.

Hvis en kontraherende part giver afkald på at varetage formandskabet, overtages det af den næste kontraherende part.

4. Kommissionen vedtager sin egen forretningsorden og sit eget interne finansregulativ.

5. Kommissionen træffer afgørelse om interne organisatoriske forhold, om de arbejdsgrupper, som den finder påkrævet, og om det årlige driftsbudget.

Artikel 8

Kommissionens opgaver

1. Med det formål at nå de i artikel 3 fastsatte mål, varetager kommissionen følgende opgaver:

a) den tilrettelægger internationale måleprogrammer og undersøgelser af Rhinens økosystem og udnytter resultaterne herfra, om nødvendigt i samarbejde med videnskabelige institutioner

b) den udarbejder forslag til enkeltforanstaltninger og handlingsprogrammer, eventuelt med inddragelse af økonomiske virkemidler og under hensyntagen til deres forventede omkostninger

c) den samordner de kontraherende Rhinstaters varslings- og alarmeringsplaner

d) den evaluerer effektiviteten af de trufne foranstaltninger, bl.a. på grundlag af rapporter fra de kontraherende parter og resultater af måleprogrammer og undersøgelser af Rhinens økosystem

e) den varetager sådanne andre opgaver, som de kontraherende parter tildeler den.

2. Med henblik herpå træffer kommissionen beslutninger i overensstemmelse med artikel 10 og 11.

3. Kommissionen forelægger årligt de kontraherende parter en beretning om sin virksomhed.

4. Kommissionen informerer offentligheden om Rhinens tilstand og om resultaterne af sin virksomhed. Den kan udarbejde og offentliggøre rapporter.

Artikel 9

Kommissionens plenarmøder

1. Kommissionen mødes ordinært i plenum en gang om året efter indkaldelse fra formanden.

2. Ekstraordinære plenarmøder kan indkaldes af formanden på eget initiativ eller efter anmodning fra mindst to delegationer.

3. Formanden foreslår dagsordenen. Hver delegation har ret til at få punkter, den ønsker drøftet, optaget på dagsordenen.

Artikel 10

Beslutningsprocedure i kommissionen

1. Kommissionens beslutninger træffes enstemmigt.

2. Hver delegation har en stemme.

3. Hvis foranstaltninger, der skal iværksættes af de kontraherende parter i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), henhører under Det Europæiske Fællesskabs kompetenceområde, udøver dette uanset stk. 2 sin stemmeret med et antal stemmer svarende til antallet af de medlemsstater, der er kontraherende parter i denne konvention. Det Europæiske Fællesskab udøver ikke sin stemmeret i de tilfælde, hvor dets berørte medlemsstater udøver deres og omvendt.

4. Enstemmigheden berøres ikke af, at en enkelt delegation afholder sig fra at stemme. Denne bestemmelse gælder ikke for Det Europæiske Fællesskabs delegation. Er en delegation fraværende, svarer det til, at den afholder sig fra at stemme.

5. Forretningsordenen kan indeholde en bestemmelse om skriftlig procedure.

Artikel 11

Iværksættelse af kommissionens beslutninger

1. Kommissionen retter sine beslutninger om de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra b), til de kontraherende parter i form af rekommandationer, som iværksættes i overensstemmelse med de kontraherende parters interne retsregler.

2. Kommissionen kan bestemme, at disse beslutninger:

a) skal gennemføres af de kontraherende parter ifølge en tidsplan

b) skal iværksættes efter en samordnet fremgangsmåde.

3. De kontraherende parter aflægger regelmæssigt rapport for kommissionen om:

a) hvilke love, retsforskrifter eller andre foranstaltninger de har truffet for at iværksætte denne konventions bestemmelser og kommissionens beslutninger

b) hvilke resultater de ifølge litra a) gennemførte foranstaltninger har medført

c) hvilke problemer der er opstået i forbindelse med iværksættelsen af de i litra a) nævnte foranstaltninger.

4. Hvis en kontraherende part helt eller delvis er ude af stand til at iværksætte kommissionens beslutninger, aflægger den rapport herom inden for en frist, som kommissionen fastsætter fra sag til sag, og redegør for grundene hertil. Enhver delegation kan indgive en anmodning om samråd, som skal efterkommes inden to måneder.

På grundlag af rapporterne fra de kontraherende parter eller på grundlag af samrådene kan kommissionen beslutte, at der træffes foranstaltninger for at fremme anvendelsen af beslutningerne.

5. Kommissionen udarbejder en fortegnelse over sine beslutninger henvendt til de kontraherende parter. De kontraherende parter supplerer årligt senest to måneder før kommissionens plenarmøde kommissionens fortegnelse med ajourføring af status for iværksættelsen af kommissionens beslutninger.

Artikel 12

Kommissionens sekretariat

1. Kommissionen råder over et fast sekretariat, som varetager de opgaver, det får tildelt af kommissionen; det ledes af en sekretariatsleder.

2. De kontraherende parter afgør hvor sekretariatet skal ligge.

3. Kommissionen udpeger sekretariatslederen.

Artikel 13

Fordeling af omkostninger

1. Hver kontraherende part betaler omkostningerne ved sin repræsentation i kommissionen og dens arbejdsgrupper, og hver kontraherende stat betaler udgifterne til de undersøgelser og foranstaltninger, som den iværksætter på sit eget område.

2. Hvordan udgifterne til det årlige driftsbudget fordeles mellem de kontraherende parter, fastsættes i kommissionens forretningsorden og interne finansregulativ.

Artikel 14

Samarbejde med andre stater, andre organisationer og eksterne sagkyndige

1. Kommissionen samarbejder med andre mellemstatslige organisationer og kan rette rekommandationer til dem.

2. Som observatører kan kommissionen anerkende:

a) stater, der har interesse i kommissionens virksomhed

b) mellemstatslige organisationer, hvis virksomhed har forbindelse til konventionen

c) ikke-statslige organisationer i det omfang, hvori deres interesser eller opgaver berøres.

3. Kommissionen udveksler oplysninger med ikke-statslige organisationer i det omfang, hvori deres interesser eller opgaver berøres. Kommissionen indhenter navnlig disse organisationers udtalelser, før den drøfter beslutninger, som kan få særlig stor betydning for organisationerne, og underretter dem derpå, så snart beslutningerne er truffet.

4. Observatører kan forelægge kommissionen oplysninger eller rapporter, der har betydning for konventionens mål. De kan indbydes til at deltage i kommissionens møder uden stemmeret.

5. Kommissionen kan beslutte at høre specialister, der repræsenterer anerkendte ikke-statslige organisationer, eller andre eksperter og indbyde dem til kommissionens møder.

6. Samarbejdsvilkårene og betingelserne for anerkendelse og deltagelse er fastsat i forretningsordenen og det interne finansregulativ.

Artikel 15

Arbejdssprog

Kommissionens arbejdssprog er tysk, fransk og nederlandsk. Nærmere bestemmelser herom fastsættes i forretningsordenen og det interne finansregulativ.

Artikel 16

Bilæggelse af tvister

1. Opstår der en tvist mellem de kontraherende parter om fortolkningen eller anvendelsen af denne konvention, søger parterne en løsning ved forhandling eller ved enhver anden metode til løsning af tvister, som de finder acceptabel.

2. Hvis tvisten ikke kan løses på denne måde, overdrages den, medmindre parterne i tvisten træffer anden bestemmelse, efter den ene parts anmodning til mægling efter bestemmelserne i bilaget til denne konvention, som udgør en integrerende del af konventionen.

Artikel 17

Ikrafttrædelse

Hver kontraherende part notificerer den schweiziske regering om, at den har afsluttet de nødvendige procedurer for denne konventions ikrafttræden. Den schweiziske regering bekræfter modtagelsen af denne notifikation og underretter de andre kontraherende parter. Konventionen træder i kraft på den første dag i den anden måned efter at den sidste notifikation er modtaget.

Artikel 18

Udtrædelse

1. Når der er gået tre år efter konventionens ikrafttrædelse, kan hver af de kontraherende parter når som helst udtræde af den ved en skriftlig erklæring henvendt til Det Schweiziske Forbunds regering.

2. Udtrædelsen af konventionen får virkning ved udgangen af året efter udtrædelsen.

Artikel 19

Ophævelse og opretholdelse af gældende ret

1. Uanset stk. 2 og 3 ophæves ved denne konventions ikrafttrædelse

a) overenskomsten af 29. april 1963 om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening

b) tillægsoverenskomsten af 3. december 1976 til overenskomsten af 29. april 1963 om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening

c) konventionen af 3. december 1976 om beskyttelse af Rhinen mod kemisk forurening.

2. Beslutninger, rekommandationer, grænseværdier og andre arrangementer, der er vedtaget på grundlag af overenskomsten af 29. april 1963 om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening, tillægsoverenskomsten af 3. december 1976 og konventionen om beskyttelse af Rhinen mod kemisk forurening anvendes fortsat uden ændring af deres retslige karakter, hvis de ikke udtrykkelig ophæves af kommissionen.

3. Fordelingen af udgifter til det årlige driftsbudget som fastlagt i artikel 12 i overenskomsten af 29. april 1963 om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening, som ændret ved tillægsoverenskomsten af 3. december 1976, gælder fortsat indtil kommissionen har fastlagt en fordeling i forretningsordenen og det interne finansregulativ.

Artikel 20

Originaltekst og deponering

Denne konvention er udfærdiget på tysk, fransk og nederlandsk, idet de tre sprogversioner har samme gyldighed; den deponeres hos den schweiziske regering, som overdrager en bekræftet genpart til hver af de kontraherende parter.

Udfærdiget i Bern, den 12. april 1999.

For regeringerne for

Forbundsrepublikken Tyskland

Kongeriget Nederlandene

Den Franske Republik

Schweiz

Storhertugdømmet Luxembourg

For Det Europæiske Fællesskab

BILAG

VOLDGIFT

1. Medmindre parterne i tvisten bestemmer andet, skal voldgiftsproceduren foregå i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag.

2. Voldgiftsretten er sammensat af tre medlemmer. Den klagende og den indklagede part udpeger hver en voldgiftsmand. De to voldgiftsmænd udpeger efter fælles overenskomst den tredje voldgiftsmand, som varetager formandskabet i retten.

Hvis formanden for voldgiftsretten ikke er udpeget ved udløbet af en frist på to måneder efter udnævnelsen af den anden voldgiftsmand, skal præsidenten for Den Internationale Domstol efter begæring fra den part, der handler først, udpege ham inden for en yderligere frist på to måneder.

3. Hvis en af parterne i tvisten ikke inden to måneder efter modtagelsen af den i artikel 16 i denne konvention omhandlede begæring har foretaget den udpegelse, som påhviler ham, kan den anden part underrette præsidenten for Den Internationale Domstol, som udpeger formanden for voldgiftsretten inden for en yderligere frist på to måneder. Straks efter sin udpegelse anmoder formanden for voldgiftsretten den part, der ikke har udnævnt en voldgiftsmand, om at gøre dette inden for en frist på to måneder. Overskrides denne frist, underretter han præsidenten for Den Internationale Domstol, som foretager den pågældende udnævnelse inden for en yderligere frist på to måneder.

4. Er præsidenten for Den Internationale Domstol i de tilfælde, der er anført i foranstående punkter, forhindret, eller er han statsborger i en af de stater, der er part i tvisten, påhviler udpegelsen af formanden for voldgiftsretten eller udnævnelsen af voldgiftsmanden vicepræsidenten for domstolen eller det ældste medlem af domstolen, som ikke er forhindret og som ikke er statsborger i en stat, der er part i tvisten.

5. Foranstående bestemmelser finder tilsvarende anvendelse ved besættelse af pladser, der måtte blive ledige.

6. Voldgiftsretten træffer afgørelse efter folkerettens regler og i særdeleshed efter bestemmelserne i denne konvention.

7. Voldgiftsrettens afgørelser såvel vedrørende procedure som substans træffes ved flertalsafgørelse mellem medlemmerne; det forhold, at et medlem af retten, udpeget af en af parterne har forfald eller undlader at stemme, er ikke til hinder for, at retten kan træffe afgørelse. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme afgørende. Rettens afgørelser er bindende for parterne. Parterne afholder omkostningerne med hensyn til de af dem udpegede voldgiftsmænd og deler de øvrige omkostninger ligeligt. Med hensyn til andre spørgsmål træffer voldgiftsretten selv bestemmelse om sin procedure.

8. I tilfælde af tvist mellem to kontraherende parter, hvoraf kun én er medlemsstat i Det Europæiske Fællesskab - som på sin side selv er kontraherende part - retter den anden part samtidig den samme begæring til denne medlemsstat og til Fællesskabet, som inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af begæringen i forening meddeler denne part, om medlemsstaten, Fællesskabet eller medlemsstaten og Fællesskabet i forening optræder som part i tvisten. Hvis en sådan meddelelse ikke gives inden for nævnte frist, anses medlemsstaten og Fællesskabet som værende én og samme part i tvisten for så vidt angår anvendelsen af bestemmelserne i dette bilag. Det samme gælder, såfremt medlemsstaten og Fællesskabet i forening optræder som part i tvisten.

PROTOKOL OM UNDERTEGNELSE

Ved undertegnelsen af konventionen om beskyttelse af Rhinen er delegationslederne i CIPR blevet enige om følgende:

1) Konventionen berører ikke:

a) konventionen af 3. december 1976 om beskyttelse af Rhinen mod forurening med chlorider

b) brevveksling af 29. april/13. maj 1983 om nævnte konvention, trådt i kraft den 5. juli 1985

c) erklæringen af 11. december 1986 fra delegationslederne for de regeringer, der er kontraherende parter i overenskomsten af 29. april 1963 om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening

d) tillægsprotokollen af 25. september 1991 om konventionen af 3. december 1976 om beskyttelse af Rhinen mod forurening med chlorider

e) erklæringen af 25. september 1991 fra delegationslederne for de regeringer, der er kontraherende parter i overenskomsten af 29. april 1963 om Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Rhinen mod Forurening.

2) Udtrykkene "teknikkens stade" og "bedste tilgængelige teknologi" er synonyme og skal inden for rammerne af konventionen om beskyttelse af Rhinen ligesom udtrykket "bedste miljøpraksis" forstås på samme måde som i konventionen af 17. marts 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer (bilag I og II) og konventionen af 22. september 1992 om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav (bilag 1).

3) Kommissionens hovedsæde ligger fortsat i Koblenz.

4) I tilfælde af tvister mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, som ikke involverer en anden stat, finder artikel 219 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab anvendelse.

Udfærdiget i Bern, den 12. april 1999.

For regeringerne for

Forbundsrepublikken Tyskland

Kongeriget Nederlandene

Den Franske Republik

Schweiz

Storhertugdømmet Luxembourg

For Det Europæiske Fællesskab