OVERSÆTTELSE
PROTOKOL
om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet
DE KONTRAHERENDE PARTER I DENNE PROTOKOL,
SOM ER PARTER i konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, der blev vedtaget i Barcelona
den 16. februar 1976 og ændret den 10. juni 1995,
SOM ØNSKER at gennemføre artikel 4, stk. 3, litra e), og stk. 5 i den nævnte konvention,SOM ANSER Middelhavets kystzoner for at være Middelhavslandenes befolkningers fælles natur- og kulturarv, der bør
bevares og benyttes med omhu til gavn for nuværende og kommende generationer,
SOM ER FORUROLIGEDE over det voksende menneskeskabte pres på Middelhavets kystzoner, der truer deres sårbare
natur, og som ønsker at standse og vende den igangværende ødelæggelse af kystzoner og reducere kystøkosystemernestab af biodiversitet markant,
SOM ER BEKYMREDE over de risici, der truer kystzoner som følge af klimaændringer og kan forventes at resultere i bl.a.
stigende vandstand i havene, og som er sig bevidst, at det er nødvendigt at vedtage bæredygtige foranstaltninger for at
mindske de negative virkninger af naturfænomener,
SOM ER OVERBEVIST OM, at kystzoner i deres egenskab af uerstattelig økologisk, økonomisk og social ressource for at
kunne bevares og udvikles bæredygtigt kræver en særlig integreret planlægnings- og forvaltningsstrategi dækkende heleMiddelhavsområdet og samtlige Middelhavskystlande under hensyntagen til deres forskelligartethed og især øernes særligebehov begrundet i geomorfologiske karakteristika,
SOM TAGER HENSYN TIL De Forenede Nationers havretskonvention, vedtaget i Montego Bay den 10. december 1982,
konventionen om vådområder af international betydning som levesteder for vandfugle, vedtaget i Ramsar den 2. februar
1971, og konventionen om den biologiske mangfoldighed, vedtaget i Rio de Janeiro den 5. juni 1992, hvori mangeMiddelhavslande og Det Europæiske Fællesskab er parter,
SOM ISÆR ER INTERESSEREDE I at samarbejde om udviklingen af hensigtsmæssige og integrerede planer for kystzone­
forvaltning i henhold til artikel 4, stk. 1, litra e), i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, vedtaget
i New York den 9. maj 1992,
SOM TAGER UDGANGSPUNKT I eksisterende erfaringer med integreret kystzoneforvaltning og arbejdet i forskellige
organisationer, herunder de europæiske institutioner,
SOM BASERER SIG PÅ rekommandationerne fra Middelhavskommissionen for Bæredygtig Udvikling og denne kommis­
sions øvrige arbejde og på rekommandationerne fra de kontraherende parters møder i Tunis i 1997, i Monaco i 2001, iCatania i 2003 og i Portoroz i 2005 samt på Middelhavsstrategien for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i Portoroz i
2005,
SOM ER BESLUTTET PÅ at forstærke kyststaternes indsats for Middelhavsområdet som helhed for at sikre integreret
kystzoneforvaltning,
SOM HAR DET FORSÆT at stimulere nationale, regionale og lokale initiativer gennem en koordineret støtteindsats,
samarbejde og partnerskab med de forskellige berørte aktører for at fremme en effektiv styring med henblik på integreretkystzoneforvaltning,
SOM ØNSKER AT SIKRE den fornødne sammenhæng i den integrerede kystzoneforvaltning i forbindelse med anven­
delsen af konventionen med tilhørende protokoller,DA 4.2.2009 Den Europæiske Unions Tidende L 34/19
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
DEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Almindelige forpligtelser
I overensstemmelse med konventionen om beskyttelse af
Middelhavets havmiljø og kystområder med tilhørende proto­koller fastlægger parterne en fælles ramme for integreret kyst­zoneforvaltning i Middelhavsområdet og træffer til dette formålde nødvendige foranstaltninger til styrkelse af det regionalesamarbejde.
Artikel 2
Definitioner
I denne protokol forstås ved
a) »parterne«: de kontraherende parter i denne protokol
b) »konventionen«: konventionen om beskyttelse af Middelha­
vets havmiljø og kystområder, som blev vedtaget i Barcelonaden 16. februar 1976 og ændret den 10. juni 1995
c) »organisationen«: det i konventionens artikel 17 omhandlede
organ
d) »centret«: »Priority Actions Programme Regional Activity
Centre«
e) »kystzone«: det geomorfologiske område på begge sider af
kystlinjen, hvor der foregår et samspil mellem hav og land iform af komplekse økologiske systemer og ressourcesy­stemer bestående af biotiske og abiotiske elementer, der eksi­sterer side om side og spiller sammen med menneskeligesamfund og relevante socioøkonomiske aktiviteter
f) »integreret kystzoneforvaltning«: en dynamisk proces for
bæredygtig forvaltning og anvendelse af kystområder underhensyntagen til kystøkosystemernes og -landskabernessårbarhed, de forskelligartede aktiviteter og anvendelses­formål de pågældende steder, samspillet mellem dem, visseaktiviteters og anvendelsesformåls maritime orientering ogderes indvirkning på både hav og land.
Artikel 3
Geografisk anvendelsesområde
1. Denne protokols anvendelsesområde er Middelhavsom­
rådet, således som det er defineret i artikel 1 i konventionen.Området er desuden defineret ved:
a) kystzonens havvendte grænse, som er den ydre grænse for
parternes territorialfarvand, ogb) kystzonens landvendte grænse, som er de kompetente
kystenheders grænse, således som de er defineret af parterne.
2. Hvis en part inden for grænserne for sin suverænitet etab­
lerer andre grænser end de i stykke 1 nævnte, fremsender denen erklæring herom til depositaren på tidspunktet for depone­ringen af instrumentet for sin ratifikation, accept, godkendelseeller tiltrædelse af denne protokol eller på et senere tidspunkt,såfremt:
a) den havvendte grænse ligger inden for den ydre grænse for
territorialfarvandet
b) den landvendte grænse adskiller sig fra grænserne for de
ovenfor definerede kystenheder ved at ligge enten inden
for eller uden for disse, med det formål bl.a. at anvende
den økosystembaserede tilgang og økonomiske og socialekriterier og tage hensyn til øers særlige behov begrundet igeomorfologiske karakteristika og til de negative virkningeraf klimaændringer.
3. Hver part vedtager eller fremmer på et passende institutio­
nelt niveau de nødvendige foranstaltninger til at informere
befolkninger og alle relevante aktører om denne protokols
geografiske anvendelsesområde.
Artikel 4
Bevarelse af rettigheder
1. Intet i denne protokol eller i andre akter vedtaget på
grundlag af denne protokol berører parternes rettigheder, eksi­sterende og fremtidige krav eller retlige synspunkter vedrørendehavretten, særlig karakteren og udstrækningen af havområder,afgrænsningen af havområder mellem stater med kyster, derligger over for eller grænser op til hinanden, retten til og vilkå­rene for passage gennem stræder benyttet i international trafikog retten til uskadelig passage i territorialfarvande samt karak­
teren og udstrækningen af kyststatens, flagstatens eller havne­
statens jurisdiktion.
2. Ingen handling eller aktivitet, der udføres i medfør af
denne protokol, kan begrunde fremsættelse af krav eller indsi­gelse mod krav på national suverænitet eller jurisdiktion.
3. Bestemmelserne i denne protokol berører ikke strengere
bestemmelser om beskyttelse og forvaltning af kystzonen iandre eksisterende eller fremtidige nationale eller internationaleinstrumenter eller programmer.
4. Intet i denne protokol berører nationale sikkerheds- eller
forsvarsaktiviteter og -faciliteter; parterne er dog enige om, atsådanne aktiviteter og faciliteter i det omfang, det er rimeligt ogpraktisk muligt, bør udføres og etableres på en måde, der er ioverensstemmelse med denne protokol.DA L 34/20 Den Europæiske Unions Tidende 4.2.2009
Artikel 5
Målene for integreret kystzoneforvaltning
Målene for integreret kystzoneforvaltning er:
a) gennem rationel planlægning af aktiviteter at skabe bære­
dygtig udvikling af kystzoner ved at sikre, at der tageshensyn til miljø og landskaber i harmoni med den økono­miske, sociale og kulturelle udvikling
b) at bevare kystzoner til gavn for nuværende og kommende
generationer
c) at sikre bæredygtig udnyttelse af naturressourcer, særlig vand
d) at sikre bevarelse af kystøkosystemernes, landskabernes og
geomorfologiens integritet
e) at forebygge og/eller mindske virkningerne af naturbetingede
risici, især klimaændringer, som er forårsaget af forhold inaturen eller menneskelige aktiviteter
f) at skabe sammenhæng mellem offentlige og private initia­
tiver og mellem alle beslutninger, der træffes af offentligemyndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, og somhar betydning for anvendelsen af kystzonen.
Artikel 6
Almindelige principper for integreret kystzoneforvaltning
Ved gennemførelsen af denne protokol lægger parterne følgende
principper for integreret kystzoneforvaltning til grund:
a) der tages i særlig grad hensyn til tidevandszonens biologiske
rigdom og naturbetingede dynamik og aktivitet og til detforhold, at hav og land udgør en enhed og supplererhinanden og er indbyrdes afhængige
b) der tages hensyn til alle elementer i relation til hydrologiske,
geomorfologiske, klimatiske, økologiske, socioøkonomiskeog kulturelle systemer på en integreret måde for ikke atoverbelaste kystzonens bærekapacitet og for at forebyggede negative virkninger af naturkatastrofer og udvikling
c) den økosystembaserede tilgang til kystzoneplanlægning og
-forvaltning lægges til grund for at sikre bæredygtig udvik­ling af kystzoner
d) der sikres en hensigtsmæssig styring, som giver lokalbefolk­
ninger og aktører i civilsamfundet med interesse i kystzonermulighed for at deltage i beslutningsprocessen rettidigt og i
passende omfang
e) der sikres en tværsektoriel institutionel koordinering mellem
de forskellige forvaltningsgrene og kompetente regionale oglokale myndigheder i kystzonerne
f) der udarbejdes strategier, planer og programmer for areal­
anvendelse, som dækker byudvikling og socioøkonomiskeaktiviteter, tillige med andre relevante sektorpolitikker
g) der tages hensyn til mangfoldigheden og forskelligartetheden
af aktiviteter i kystzoner, og om nødvendigt gives offentligetjenester og aktiviteter, som med hensyn til udnyttelse ogplacering kræver havets umiddelbare nærhed, en fortrinsstil­ling
h) fordelingen af anvendelsesformål i hele kystzonen bør være
afbalanceret, og unødvendig koncentration og planløs spred­
ning af bebyggelse i åbent land bør undgås
i) der udarbejdes foreløbige skøn over de risici, som er
forbundet med de forskellige menneskelige aktiviteter og
infrastruktur for at forebygge og mindske deres negativevirkninger for kystzoner
j) ødelæggelse af kystmiljøet skal forhindres, og hvor den fore­
kommer, sørges der for den fornødne genopretning.
Artikel 7
Koordinering
1. Med henblik på integreret kystzoneforvaltning påtager
parterne sig at:
a) sikre institutionel koordinering i nødvendigt omfang gennem
de relevante organer eller mekanismer for at undgå sektor­
vise tilgange og fremme helhedsløsninger
b) sikre passende koordinering mellem de kompetente myndig­
heder med ansvar for hav og land i kystzoner i de forskelligeforvaltningsgrene på nationale, regionale og lokale niveauer
c) sikre tæt koordinering mellem nationale myndigheder og
regionale og lokale organer inden for kyststrategier, -planerog -programmer og i relation til de forskellige tilladelser tilaktiviteter, der kan udstedes gennem fælles rådgivendeorganer eller ved fælles beslutningsprocedurer.
2. De kompetente nationale, regionale og lokale kystzone­
myndigheder arbejder i videst muligt omfang sammen om atgøre de fastlagte kyststrategier, -planer og -programmer meresammenhængende og effektive.DA 4.2.2009 Den Europæiske Unions Tidende L 34/21
DEL II
ELEMENTER I INTEGRERET KYSTZONEFORVALTNING
Artikel 8
Beskyttelse og bæredygtig anvendelse af kystzonen
1. I overensstemmelse med målsætningerne og principperne i
artikel 5 og 6 i denne protokol tilstræber parterne at sikre
bæredygtig anvendelse og forvaltning af kystzoner for atbevare kystområdernes biotoper, landskaber, naturressourcerog økosystemer under overholdelse af internationale og regio­nale instrumenter.
2. Til dette formål vil parterne:
a) i kystzoner med udgangspunkt i den højeste vandlinje
udlægge en zone, hvor bebyggelse ikke er tilladt. Bl.a.under hensyntagen til de områder, der direkte og indirektepåvirkes negativt af klimaændringer og naturbetingede risici,kan denne zone ikke være mindre end 100 meter bred, jf.dog bestemmelserne i litra b) nedenfor. Strengere nationalebestemmelser om bredden af denne zone finder fortsatanvendelse
b) tilpasse de ovenfor anførte bestemmelser i tråd med denne
protokols målsætninger og principper:
i) hvor det drejer sig om projekter af offentlig interesse
ii) i områder med særlige geografiske eller andre lokale
begrænsninger, især med hensyn til befolkningstæthedeller sociale behov, hvor boliger, byplanlægning ellerbyudvikling er reguleret ved nationale retsakter
c) underrette organisationen om de nationale retsakter, der
regulerer ovennævnte tilpasninger.
3. Parterne bestræber sig desuden på at sikre, at der i deres
nationale retsakter er fastsat betingelser for bæredygtig anven­delse af kystzonen. Disse betingelser omfatter bl.a. følgende, dogmed behørig hensyntagen til særlige lokale forhold:
a) fastlæggelse og afgrænsning uden for beskyttede områder af
åbne områder, inden for hvilke byudvikling og andre aktivi­teter er begrænsede eller om nødvendigt forbudt
b) begrænsning af byudviklings lineære udstrækning og af etab­
lering af ny transportinfrastruktur langs kysten
c) indarbejdelse af miljøhensyn i bestemmelserne om forvalt­
ning og anvendelse af det offentlige havområde
d) adgang for offentligheden til havet og langs kysten
e) begrænsning af eller om nødvendigt forbud mod kørsel med
og parkering af køretøjer til brug på land samt sejlads medog forankring af fartøjer i sårbare naturområder til havs eller
på land, herunder strande og klitter.
Artikel 9
Økonomiske aktiviteter
1. I overensstemmelse med målene og principperne i
artikel 5 og 6 og under hensyn til de relevante bestemmelseri Barcelona-konventionen med tilhørende protokoller vilparterne:
a) være særligt opmærksomme på økonomiske aktiviteter, der
kun kan foregå i umiddelbar nærhed af havet
b) sikre, at de forskellige økonomiske aktiviteter minimerer
brugen af naturens ressourcer og tager hensyn til kommendegenerationers behov
c) sikre integreret forvaltning af vandressourcer og miljømæs­
sigt forsvarlig affaldsforvaltning
d) sikre, at den kyst- og havbaserede økonomi tilpasses kystzo­
nernes sårbare karakter, og at havets ressourcer beskyttesmod forurening
e) fastlægge indikatorer for udviklingen af økonomiske aktivi­
teter for at sikre bæredygtig anvendelse af kystzoner ogmindske pres, der overstiger deres bærekapacitet
f) fremme kodekser for god praksis blandt offentlige myndig­
heder, økonomiske aktører og ikke-statslige organisationer.
2. I relation til følgende økonomiske aktiviteter er parterne
desuden enige om:
a) Landbrug og industri
at garantere et højt miljøbeskyttelsesniveau ved placering og
drift af landbrugs- og industriaktiviteter for at bevare kystø­kosystemer og -landskaber og forhindre forurening af hav,vand, luft og jord
b) Fiskeri
i) at tage hensyn til behovet for at beskytte fiskepladser
ii) at sørge for, at fangstmetoder er forenelige med bære­
dygtig udnyttelse af naturens marine ressourcer
c) Akvakultur
i) at tage hensyn til behovet for at beskytte akvakultur og
skaldyrvande
ii) at regulere akvakultur gennem kontrol med brugen af
input og med affaldsbehandlingDA L 34/22 Den Europæiske Unions Tidende 4.2.2009
d) Turisme samt sports- og fritidsaktiviteter
i) at tilskynde til bæredygtig turisme i kystområder, der
bevarer kystzonernes økosystemer, naturressourcer,kulturarv og landskaber
ii) at fremme bestemte former for turisme i kystområder,
herunder kultur-, landbo- og øko-turisme, og samtidig
respektere lokalbefolkningens traditioner
iii) at regulere og i givet fald forbyde dyrkelse af forskellige
sports- og fritidsaktiviteter, herunder lystfiskeri og skal­dyrsfangst
e) Udnyttelse af bestemte naturressourcer
i) at kræve forhåndstilladelse til udgravning og udvinding af
mineraler, herunder anvendelse af havvand i afsaltnings­anlæg og stenbrud
ii) at regulere opgravning af sand, herunder fra havbunden
og flodaflejringer, eller i givet fald forbyde sådanne akti­viteter, hvis de kan forventes at få negativ indvirkning påbalancen i kystøkosystemer
iii) at overvåge vandførende lag og dynamiske kontakt- eller
grænsefladeområder mellem ferskvand og saltvand, som
kan påvirkes negativt af udvindingen af grundvand ellerudledninger i naturen
f) Infrastruktur, energifaciliteter, havne og maritime anlæg og
strukturer
at kræve godkendelse af sådan infrastruktur og faciliteter,
anlæg og strukturer, så deres negative indvirkning på kystø­kosystemer, -landskaber og geomorfologi minimeres eller igivet fald udlignes ved ikke-finansielle foranstaltninger
g) Maritime aktiviteter
at maritime aktiviteter skal foregå på en måde, som sikrer
bevarelse af kystøkosystemer i overensstemmelse med regler,normer og procedurer i de relevante internationale konven­
tioner.
Artikel 10
Særlige kystøkosystemer
Parterne træffer foranstaltninger til at beskytte de særlige karak­
teristika ved kystøkosystemer som anført nedenfor:
1. Vådområder og flodmundinger
Ud over oprettelse af beskyttede områder og med henblik på
at forhindre, at vådområder og flodmundinger forsvinder, vilparterne:a) i nationale kyststrategier og kystplaner og -programmer
og ved udstedelsen af tilladelser tage hensyn til vådområ­ders og flodmundingers miljømæssige, økonomiske ogsociale funktion
b) træffe de nødvendige foranstaltninger til at regulere og
om nødvendigt forbyde aktiviteter, der kan have negativindvirkning på vådområder og flodmundinger
c) iværksætte genopretning af ødelagte vådområder i det
omfang, det er muligt, med henblik på at genskabederes positive funktion i miljøprocesser i kystzoner.
2. Marine biotoper
Parterne, der erkender behovet for at beskytte marine
områder, som rummer biotoper og arter af høj bevarings­værdi, uanset om de er klassificeret som beskyttede områder,vil:
a) vedtage foranstaltninger til at sikre beskyttelse og beva­
ring gennem lovgivning, planlægning og forvaltning afhav- og kystområder, især områder, der rummer biotoperog arter af høj bevaringsværdi
b) bestræbe sig på at fremme regionalt og internationalt
samarbejde om gennemførelse af fælles programmer forbeskyttelse af marine biotoper.
3. Skov i kystzoner
Parterne vedtager foranstaltninger med henblik på bevarelse
og udvikling af skov i kystzoner, især skov beliggende udenfor særligt beskyttede områder.
4. Klitter
Parterne forpligter sig til at bevare og om muligt genoprette
klitter og sandbanker på en bæredygtig måde.
Artikel 11
Kystlandskaber
1. Parterne, der anerkender den særlige naturværdi og æste­
tiske og kulturelle værdi af kystlandskaber, uanset om de erklassificeret som beskyttede områder, vedtager foranstaltningertil at sikre beskyttelse af kystlandskaber gennem lovgivning,
planlægning og forvaltning.
2. Parterne bestræber sig på at fremme regionalt og interna­
tionalt samarbejde om beskyttelse af landskaber, især ved enfælles indsats til fordel for grænseoverskridende kystlandskaber,hvor det er relevant.DA 4.2.2009 Den Europæiske Unions Tidende L 34/23
Artikel 12
Øer
Parterne forpligter sig til at give øer særlig beskyttelse, herunder
småøer, og til dette formål til:
a) at fremme miljøvenlige aktiviteter i disse områder og træffe
særlige foranstaltninger til at sikre indbyggernes deltagelse ibeskyttelsen af kystzoners økosystemer på grundlag af dereslokale traditioner og viden
b) at tage hensyn til ø-miljøets særlige karakteristika og behovet
for at sikre et samspil mellem øer i nationale kyststrategier,-planer, -programmer og -forvaltningsinstrumenter, isærinden for transport, turisme, fiskeri, affaldsbehandling ogvand.
Artikel 13
Kulturarv
1. Parterne vedtager hver for sig eller i fællesskab passende
foranstaltninger til at bevare og beskytte kulturarven, især denarkæologiske og historiske, i kystzoner, herunder kulturarvenunder vandet, i overensstemmelse med gældende nationale oginternationale instrumenter.
2. Parterne sikrer, at bevarelsen på stedet af kulturarven i
kystzoner overvejes som første udvej, før der iværksættesnogen form for indgreb over for denne arv.
3. Parterne sikrer især, at elementer af kulturarven under
vandet i kystzoner, som fjernes fra det marine miljø, konser­veres og forvaltes på en måde, der sikrer deres bevaring på langsigt, og at sådanne elementer ikke handles, sælges, købes ellerudveksles som kommercielle goder.
Artikel 14
Medindflydelse
1. For at sikre en effektiv styring af hele den integrerede
kystzoneforvaltningsproces træffer parterne de nødvendigeforanstaltninger med henblik på i formuleringen og gennem­førelsen af kyst- og havstrategier, -planer, -programmer og-projekter samt ved udstedelsen af de forskellige tilladelser atinddrage de forskellige interesserede aktører, herunder:
—de pågældende kommuner og offentlige enheder
—erhvervsdrivende
—ikke-statslige organisationer
—sociale aktører
—den berørte befolkning.Denne medindflydelse omfatter bl.a. rådgivende organer, under­
søgelser eller offentlige høringer og kan udvides til partner­skaber.
2. For at sikre en sådan medindflydelse formidler parterne de
relevante oplysninger effektivt og rettidigt til de berørte aktører.
3. Alle interesserede aktører, der gør indsigelse imod beslut­
ninger, handlinger eller undladelser, som er omfattet af de af
parterne fastsatte bestemmelser om relevante aktørers medind­flydelse på planer, programmer eller projekter vedrørende kyst­zonen, skal have adgang til voldgifts- og mæglingsprocedurer,en administrativ klageinstans eller domstolsprøvelse.
Artikel 15
Oplysning, kurser, uddannelse og forskning
1. Parterne forpligter sig til på nationalt, regionalt eller lokalt
niveau at gennemføre oplysningsaktiviteter vedrørende inte­greret kystzoneforvaltning og udvikle uddannelsesprogrammer,kurser og skoleundervisning i dette emne.
2. Parterne gennemfører direkte, multilateralt eller bilateralt
eller med bistand fra organisationen, centret eller de kompetenteinternationale organisationer uddannelsesprogrammer, kurser ogskoleundervisning om integreret kystzoneforvaltning medhenblik på at sikre bæredygtig udvikling i kystzonerne.
3. Parterne sørger for tværfaglig videnskabelig forskning i
integreret kystzoneforvaltning og i samspillet mellem aktiviteterog deres indvirkning på kystzoner. Til dette formål opretter eller
støtter de specialiserede forskningscentre. Formålet med denne
forskning er bl.a. at fremme viden om integreret kystzonefor­valtning, at bidrage til at oplyse offentligheden om emnet og atunderstøtte beslutningstagningen i såvel den offentlige som denprivate sektor.
DEL III
INSTRUMENTER TIL BRUG FOR INTEGRERET
KYSTZONEFORVALTNING
Artikel 16
Tilsyns- og overvågningsmekanismer og netværk
1. Parterne gør brug af og styrker eksisterende hensigtsmæs­
sige mekanismer for tilsyn og overvågning eller etablerer omnødvendigt nye. De udarbejder og ajourfører regelmæssigt
nationale oversigter over kystzoner, der så vidt muligt skal
indeholde oplysninger om ressourcer og aktiviteter samt institu­tioner, lovgivning og planlægning, der kan have indvirkning påkystzoner.
2. For at fremme udvekslingen af videnskabelige erfaringer,
data og god praksis deltager parterne på passende administrativtog videnskabeligt niveau i et netværk for Middelhavskystzoner isamarbejde med organisationen.DA L 34/24 Den Europæiske Unions Tidende 4.2.2009
3. For at lette regelmæssig overvågning af kystzoners tilstand
og udvikling fastsætter parterne i fællesskab et referenceformatog foretager indsamling af relevante data i nationale oversigter.
4. Parterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre
offentlig adgang til de oplysninger, der kan udledes af tilsyns-og overvågningsmekanismer og -netværk.
Artikel 17
Middelhavsstrategien for integreret kystzoneforvaltning
Parterne forpligter sig til at samarbejde om fremme af bære­
dygtig udvikling og integreret kystzoneforvaltning, idet de tagerhensyn til Middelhavsstrategien for bæredygtig udvikling og omnødvendigt supplerer den. Til dette formål fastlægger parternemed bistand fra centret en fælles regional ramme for integreretkystzoneforvaltning i Middelhavet, der gennemføres ved hjælpaf passende regionale handlingsplaner og andre operationelleinstrumenter samt via parternes nationale strategier.
Artikel 18
Nationale kyststrategier, -planer og -programmer
1. Hver af parterne udbygger eller formulerer en national
strategi for integreret kystzoneforvaltning og kystplaner og-programmer i overensstemmelse med den fælles regionaleramme og med de i denne protokol fastsatte målsætninger ogprincipper for integreret kystzoneforvaltning og underretterorganisationen om koordineringsmekanismerne for denne stra­tegi.
2. Den nationale strategi skal på grundlag af en analyse af
den aktuelle situation opstille målsætninger, fastsætte enbegrundet prioritering af opgaverne, angive, hvilke kystøkosy­stemer der kræver integreret forvaltning, og anføre alle relevante
aktører og processer, opregne, hvilke foranstaltninger der skal
træffes, hvad de vil koste, og hvilke institutionelle instrumenterog retlige og finansielle midler der er til rådighed, samt inde­holde en tidsplan for gennemførelsen.
3. Kystplaner og -programmer, som kan være enkeltstående
eller integreret i andre planer og programmer, skal angivehovedlinjerne i den nationale strategi og implementere den pået passende lokalt eller regionalt niveau om nødvendigt medfastsættelse af bl.a. havets og kystlandets bærekapacitet og vilkå­rene for deres allokering og anvendelse i kystzoner.
4. Parterne fastsætter passende indikatorer for evalueringen af
effektiviteten af strategier for integreret kystzoneforvaltning,-planer og -programmer og vurderingen af fremskridtene medhensyn til gennemførelsen af denne protokol.Artikel 19
Miljøkonsekvensvurdering
1. I betragtning af kystzoners sårbarhed sikrer parterne, at
der ved miljøkonsekvensvurderinger og dertil hørende undersø­gelser af offentlige og private projekter, som kan få væsentligemiljømæssige virkninger for kystzoner og især for deres økosy­stemer, tages hensyn til det særligt sårbare miljø og samspilletmellem hav og land i kystzonen.
2. I overensstemmelse med de samme kriterier foretager
parterne om nødvendigt en strategisk miljøvurdering af planerog programmer, der berører kystzonen.
3. Miljøvurderingerne bør tage hensyn til de kumulerede
virkninger for kystzoner med behørig vægt på bl.a. deres bære­kapacitet.
Artikel 20
Jordpolitik
1. Med henblik på at fremme integreret kystzoneforvaltning,
mindske økonomiske pres, bevare åbne områder og tillade
offentlig adgang til havet og langs kysten vedtager parternepassende jordpolitiske instrumenter og foranstaltninger, somogså omfatter planlægningsprocessen.
2. Til dette formål og for at sikre bæredygtig forvaltning af
offentlig og privat jord i kystzonerne kan parterne bl.a. vedtagemekanismer for erhvervelse, afståelse, donation eller overdra­gelse af jord til det offentlige og pålægge servitutter i offentliginteresse.
Artikel 21
Økonomiske, finansielle og fiskale instrumenter
Med henblik på gennemførelsen af nationale kyststrategier,
-planer og -programmer kan parterne træffe passende foranstalt­ninger til vedtagelse af relevante økonomiske, finansielle og/ellerfiskale instrumenter til støtte for lokale, regionale og nationaleinitiativer vedrørende integreret kystzoneforvaltning.
DEL IV
RISICI, DER KAN TRUE KYSTZONEN
Artikel 22
Naturbetingede risici
Inden for rammerne af nationale strategier for integreret kyst­
zoneforvaltning udvikler parterne politikker for forebyggelse afnaturbetingede risici. Til dette formål foretager de sårbarheds-og risikovurderinger af kystzoner og træffer foranstaltninger tilat forebygge eller begrænse sådanne risici eller tilpasse forhol­dene for at afbøde virkningerne af naturkatastrofer, særlig kata­strofer som følge af klimaændringer.DA 4.2.2009 Den Europæiske Unions Tidende L 34/25
Artikel 23
Kysterosion
1. I overensstemmelse med målene og principperne i
artikel 5 og 6 i denne protokol og for at forebygge ogimødegå de negative virkninger af kysterosion mere effektivtforpligter parterne sig til at vedtage de nødvendige foranstalt­ninger til at genoprette kystens naturlige evne til at tilpasse sigændringer, herunder ændringer som følge af stigende vandstand.
2. Ved overvejelser om nye aktiviteter og anlæg i kystzonen,
herunder marine strukturer og kystforsvarsanlæg, tager parternesærligt hensyn til deres negative virkninger for kysterosion ogde deraf følgende direkte og indirekte omkostninger. For så vidtangår eksisterende aktiviteter og strukturer vedtager parterneforanstaltninger til minimering af deres virkninger for kystero­sion.
3. Parterne bestræber sig på at foregribe virkningerne af
kysterosion gennem integreret forvaltning af de relevante akti­viteter, herunder vedtagelse af særlige foranstaltninger vedrø­rende kystsedimenter og kystanlæg.
4. Parterne forpligter sig til at udveksle videnskabelige data,
der kan give øget viden om kysterosionens tilstand, udviklingog virkninger.
Artikel 24
Imødegåelse af naturkatastrofer
1. Parterne forpligter sig til at fremme internationalt samar­
bejde om imødegåelse af naturkatastrofer og træffe alle nødven­dige foranstaltninger til hurtig afhjælpning af deres virkninger.
2. Parterne forpligter sig til at koordinere anvendelsen af til
rådighed værende udstyr til sporing, varsling og kommunikationmed brug af eksisterende mekanismer og initiativer for at sikre,at hastende informationer om større naturkatastrofer viderefor­midles hurtigst muligt. Parterne meddeler organisationen, hvilkenationale myndigheder der har beføjelse til at udsende ogmodtage sådanne informationer i forbindelse med relevante
internationale mekanismer.
3. Parterne forpligter sig til at fremme det gensidige samar­
bejde og samarbejdet mellem nationale, regionale og lokale
myndigheder, ikke-statslige organisationer og andre kompetente
organisationer om hurtig tilvejebringelse af humanitær hjælpefter naturkatastrofer, der berører Middelhavets kystzoner.
DEL V
INTERNATIONALT SAMARBEJDE
Artikel 25
Uddannelse og forskning
1. Parterne forpligter sig til direkte eller med bistand fra
organisationen eller de kompetente internationale organisationerat samarbejde om uddannelse af videnskabeligt, teknisk og
administrativt personale inden for integreret kystzoneforvalt­ning, særlig med henblik på at:
a) afdække og styrke kapacitetb) udvikle videnskabelig og teknisk forskningc) fremme centre med speciale i integreret kystzoneforvaltningd) fremme uddannelsesprogrammer for lokale fagfolk.2. Parterne forpligter sig til direkte eller med bistand fra
organisationen eller de kompetente internationale organisationerat fremme videnskabelig og teknisk forskning i integreret kyst­zoneforvaltning, særlig gennem udveksling af videnskabelig og
teknisk information og koordinering af deres forskningspro­
grammer om emner af fælles interesse.
Artikel 26
Videnskabelig og teknisk bistand
Med henblik på integreret kystzoneforvaltning forpligter
parterne sig til direkte eller med bistand fra organisationen
eller de kompetente internationale organisationer at samarbejde
om ydelse af videnskabelig og teknisk bistand, herunder adgangtil miljøvenlig teknologi og overførsel af sådan teknologi samtandre mulige former for bistand, til parter, der har behov herfor.
Artikel 27
Informationsudveksling og aktiviteter af fælles interesse
1. Parterne forpligter sig til direkte eller med bistand fra
organisationen eller de kompetente internationale organisationerat samarbejde om udveksling af information om brugen af demest effektive miljøvenlige metoder.
2. Med støtte fra organisationen vil parterne især:a) fastlægge indikatorer for kystforvaltning under hensyntagen
til eksisterende indikatorer og samarbejde om brugen afsådanne indikatorer
b) foretage og ajourføre vurderinger af anvendelsen og forvalt­
ningen af kystzoner
c) gennemføre aktiviteter af fælles interesse såsom demonstra­
tionsprojekter om integreret kystzoneforvaltning.DA L 34/26 Den Europæiske Unions Tidende 4.2.2009
Artikel 28
Grænseoverskridende samarbejde
Parterne bestræber sig på direkte eller med bistand fra organi­
sationen eller de kompetente internationale organisationer omnødvendigt at foretage bilateral eller multilateral koordinering afderes nationale kyststrategier, -planer og -programmer forsammenhængende kystzoner på tværs af landegrænser. Rele­vante indenlandske administrative organer inddrages i dennekoordinering.
Artikel 29
Grænseoverskridende miljøvurdering
1. Inden for rammerne af denne protokol samarbejder
parterne, før de giver tilladelse til eller godkender planer,programmer og projekter, der kan få væsentlig negativ indvirk­ning på andre parters kystzoner, gennem notifikation, informa­tionsudveksling og høring om vurderingen af de miljømæssigevirkninger af sådanne planer, programmer og projekter underhensyntagen til artikel 19 i denne protokol og artikel 4, stk. 3,
litra d), i konventionen.
2. Med henblik herpå forpligter parterne sig til at samarbejde
om udarbejdelse og vedtagelse af passende retningslinjer forfastsættelse af procedurer for notifikation, informationsudveks­ling og høring på alle stadier i processen.
3. Parterne kan i givet fald indgå bilaterale eller multilaterale
aftaler med henblik på en effektiv gennemførelse af denneartikel.
DEL VI
INSTITUTIONELLE BESTEMMELSER
Artikel 30
Kontaktpunkter
Hver part udpeger et kontaktpunkt til at varetage forbindelsen
med centret om de tekniske og videnskabelige aspekter af
gennemførelsen af denne protokol og formidle information pånationalt, regionalt og lokalt plan. Kontaktpunkterne mødesmed mellemrum med henblik på varetagelsen af de funktioner,der følger af denne protokol.
Artikel 31
Rapporter
Parterne forelægger på de kontraherende parters ordinære
møder rapporter om gennemførelsen af denne protokol i enform og med sådanne intervaller, som disse møder beslutter,herunder redegørelser for, hvilke foranstaltninger der er truffet,hvor effektive de er, og hvilke problemer der måtte være opståetved deres gennemførelse.
Artikel 32
Institutionel koordinering
1. Organisationen er ansvarlig for at koordinere gennemfø­
relsen af denne protokol. Til dette formål bistås den af centret,hvortil den kan overdrage følgende funktioner:a) bistå parterne med at fastlægge en fælles regional ramme for
integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet i henhold tilartikel 17
b) udarbejde en periodisk rapport om situationen og udvik­
lingen vedrørende integreret kystzoneforvaltning i Middel­havet med henblik på at lette gennemførelsen af protokollen
c) udveksling af information og udførelse af aktiviteter af fælles
interesse i henhold til artikel 27
d) på anmodning bistå parterne med:
—deltagelse i et netværk for Middelhavets kystzoner i
henhold til artikel 16
—udarbejdelse og gennemførelse af deres nationale strate­
gier for integreret kystzoneforvaltning i henhold tilartikel 18
—samarbejde om uddannelsesaktiviteter og videnskabelige
og tekniske forskningsprogrammer i henhold til
artikel 25
—om nødvendigt koordinering af forvaltningen af grænse­
overskridende kystzoner i henhold til artikel 28
e) arrangere møderne for kontaktpunkterne i henhold til
artikel 30
f) udføre alle andre funktioner, der pålægges det af parterne.2. Med henblik på gennemførelsen af denne protokol kan
parterne, organisationen og centret i fællesskab indlede samar­bejde med ikke-statslige organisationer om de i denne protokolomhandlede aktiviteter.
Artikel 33
Møder mellem parterne
1. Parterne i denne protokol afholder ordinære møder i
forbindelse med de ordinære møder for de kontraherendeparter i konventionen, som afholdes i henhold til artikel 18 ikonventionen. Parterne i denne protokol kan også afholdeekstraordinære møder i overensstemmelse med artikel 18 ikonventionen.
2. Møderne mellem parterne i denne protokol har til formål
at:
a) følge gennemførelsen af denne protokolDA 4.2.2009 Den Europæiske Unions Tidende L 34/27
b) sikre, at denne protokol gennemføres koordineret og i
synergi med de øvrige protokoller
c) overvåge organisationens og centrets arbejde vedrørende
gennemførelsen af denne protokol og opstille politiskeretningslinjer for deres virke
d) vurdere effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet
vedrørende integreret kystzoneforvaltning, og behovet forandre foranstaltninger, særlig i form af bilag eller ændringertil denne protokol
e) fremsætte rekommandationer til parterne om de foranstalt­
ninger, der skal vedtages med henblik på gennemførelsen afdenne protokol
f) gennemgå forslag, der fremsættes på kontaktpunkternes
møder i henhold til artikel 30
g) gennemgå rapporter fra parterne og fremsætte passende
rekommandationer i henhold til artikel 26 i konventionen
h) gennemgå alle andre relevante informationer, der forelægges
via centret
i) gennemgå eventuelle andre anliggender af relevans for denne
protokol.
DEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 34
Forholdet mellem protokollen og konventionen
1. Konventionens bestemmelser om protokoller finder
anvendelse på denne protokol.
2. Den forretningsorden og det finansregulativ, der er
vedtaget i henhold til artikel 24 i konventionen, finder anven­delse på denne protokol, medmindre parterne i protokollentræffer anden beslutning.
Artikel 35
Forholdet til tredjemand
1. Parterne opfordrer om fornødent de stater, som ikke er
parter i denne protokol, og internationale organisationer til atsamarbejde om gennemførelsen af denne protokol.2. Parterne forpligter sig til at vedtage passende foranstalt­
ninger i overensstemmelse med international ret til at sikre, atingen handler i modstrid med denne protokols målsætninger ogprincipper.
Artikel 36
Undertegnelse
Denne protokol er åben for undertegnelse i Madrid, Spanien, fra
den 21. januar 2008 til den 20. januar 2009 for de kontrahe­rende parter i konventionen.
Artikel 37
Ratifikation, accept eller godkendelse
Denne protokol skal ratificeres, accepteres eller godkendes. Rati­
fikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne deponereshos Spaniens regering, der varetager depositarfunktionerne.
Artikel 38
Tiltrædelse
Fra den 21. januar 2009 vil denne protokol være åben for
tiltrædelse for alle parter i konventionen.
Artikel 39
Ikrafttræden
Denne protokol træder i kraft på tredivtedagen (30) efter datoen
for deponering af det sjette (6) ratifikations-, accept-, godken­delses- eller tiltrædelsesinstrument.
Artikel 40
Autentiske tekster
Originaleksemplaret af denne protokol, hvis arabiske, engelske,
franske og spanske tekst er lige autentiske, deponeres hos depo­sitaren.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt
bemyndiget hertil, underskrevet denne protokol.
UDFÆRDIGET I MADRID, SPANIEN, den enogtyvende januar totu­
sinde og otte.DA L 34/28 Den Europæiske Unions Tidende 4.2.2009