BESLUTNING

om »Mod energieffektivitet, diversificering og uafhængighed; håndtering af kapacitetsbehov med henblik på at styrke den europæiske energipolitik og imødegå trusler mod energisikkerheden i Det Østlige Partnerskab«

(2021/C 361/03)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

— der henviser til Rådets konklusioner om politikken for Det Østlige Partnerskab efter 2020, der blev vedtaget den 11. maj 2020,

— der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 18. marts 2020 med titlen »Politikken for Det Østlige Partnerskab efter 2020: Styrkelse af robustheden — resultater for alle gennem Det Østlige Partnerskab«,

— der henviser til dokumentet »20 delmål for 2020«, som blev godkendt på topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles i november 2017,

— der henviser til Parisaftalen om klimaændringer, som er ratificeret af Den Europæiske Union, og som østpartnerskabslandene også er part i,

— der henviser til associeringsaftalerne mellem EU og Georgien, Moldova og Ukraine, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde,

— der henviser til den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde,

— der henviser til traktaten om oprettelse af Energifællesskabet, som de tre associerede lande er kontraherende parter i, og som Armenien har observatørstatus i,

— der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Aserbajdsjan, navnlig bestemmelserne om energi, og til de igangværende forhandlinger om en udvidet aftale,

— der henviser til arbejdet i Østpartnerskabets platform 3 — »Konnektivitet, energieffektivitet, miljø og klimaændringer«, og navnlig Energipanelet,

— der henviser til Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning af 9. december 2019 om »Fremtiden for Trio Plus-strategien 2030: opbygning af en fremtid for Det Østlige Partnerskab«,

A. der henviser til, at energisikkerhed er et grundlæggende element i EU-medlemsstaternes og de østlige partnerlandes nationale sikkerhed; der henviser til, at øget konnektivitet, indenlandsk kapacitet inden for vedvarende energi og energieffektivitet er afgørende for at øge energisikkerheden og begrænse afhængigheden af import fra dominerende leverandører og fremme social, økonomisk og politisk stabilitet i regionen;

B. der henviser til, at Den Europæiske Union altid har vist interesse for at skabe varige og stærke bilaterale og multilaterale forbindelser med de østlige partnerlande med stor fokus på energisektoren; der henviser til, at dette partnerskab, der er baseret på fælles værdier og regler, gensidige interesser og forpligtelser samt fælles ejerskab og ansvar, har til formål at levere håndgribelige resultater for borgerne i regionen, herunder inden for energieffektivitet;

C. der henviser til, at opfyldelsen af Parisaftalen er en fælles forpligtelse for EU og de østlige partnerlande; der henviser til, at klimaændringer er et spørgsmål, der ikke kan ignoreres; der henviser til, at der er et stort behov for »grønne« investeringer i energieffektivitet og i kommunal infrastruktur for at styrke miljø- og klimamodstandsdygtigheden i hele regionen; der henviser til, at omstillingen til ren energi, dekarbonisering af økonomien og fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder i de fleste tilfælde også bidrager til at øge energisikkerheden;

D. der henviser til, at det bør bemærkes, at Den Russiske Føderation er den største leverandør af energi til de fleste europæiske lande, og at dette aspekt ofte anvendes som til politisk pres og indflydelse; der henviser til, at den seneste udvikling i de diplomatiske forbindelser mellem EU og Rusland, navnlig fængslingen af Aleksej Navalnyj og udvisningen af europæiske diplomater fra Rusland under mødet mellem den højtstående repræsentant og næstformand, Josep Borrell, og den russiske udenrigsminister, Sergej Lavrov, viser, at Rusland kan være en upålidelig partner; der henviser til, at en betydelig afhængighed af russisk gas truer Den Europæiske Unions og dens partneres energisikkerhed og økonomiske stabilitet;

E. der henviser til, at energisikkerhed og omstillingen til ren energi er integrerede dele af to ud af de fem langsigtede politiske mål for det østlige partnerskab efter 2020;

F. der henviser til, at de østlige partnerlande er i færd med at modernisere deres energilovgivning og -infrastrukturer og gennemføre politikker for vedvarende energi og energieffektivitet, men at fortsat EU-støtte er afgørende for at yde teknisk bistand og overvåge gennemførelsen heraf og skabe de nødvendige rammebetingelser for investeringer;

G. der henviser til, at støtte fra EU og dets medlemsstater har spillet en vigtig rolle med hensyn til at forbedre energieffektiviteten og udvikle energiproduktionen fra vedvarende energikilder i de østlige partnerlande, herunder gennem projekter om energieffektivitet i bygninger, fjernvarme, bytransport, gadebelysning, vedvarende energi (solenergi, vandkraft, biomasse) og andre projekter, der bl.a. finansieres af naboskabsinvesteringsplatformen, partnerskabet med Østeuropa inden for energieffektivitet og miljø (E5P) eller inden for rammerne af Borgmesterpagten; der henviser til, at mulighederne for energieffektivitetsforbedringer og potentialet for udnyttelse af vedvarende energi i de østlige partnerlande fortsat er betydelige sammenlignet med EU-medlemsstaterne;

H. der henviser til, at projekter, der er støttet af EU og andre partnere, har bidraget til at opbygge sammenkoblinger og modernisere infrastrukturen i hele regionen for at forbedre energisikkerheden i de involverede lande, f.eks. gas- og elsammenkoblingerne mellem Rumænien og Moldova, elsammenkoblingen mellem Armenien og Georgien eller den sydlige gaskorridor (herunder relevante sammenkoblinger);

I. der henviser til, at energifattigdom fortsat er en stor udfordring for mange husholdninger i de østlige partnerlande;

J. der henviser til, at EU som led i den europæiske grønne pagt planlægger stærke miljø-, energi- og klimapartnerskaber inden for det østlige partnerskab; der henviser til, at der som opfølgning på »20 delmål for 2020« skal fastlægges et nyt sæt mål for det østlige partnerskab for perioden 2021-2030;

K. der henviser til, at de fleste skøn tyder på, at verdens reserver af fossile brændstoffer vil udtømmes inden 2060; der henviser til, at dette aspekt bør tilskynde EU og alle dets partnere til at stræbe efter diversificering af deres energimiks, herunder et stærkere fokus på vedvarende energikilder;

1. gentager sin støtte til øget energisamarbejde mellem EU og de østlige partnere og til udarbejdelsen af skræddersyede strategier for at fremme mere ambitiøse former for samarbejde og integration, hvor partnerlandene ønsker det, med henblik på at øge deres energisikkerhed og modstandsdygtighed, samtidig med at miljøet beskyttes, bidrage til opfyldelsen af klimapolitiske mål og fremme integrationen af associerede lande i det europæiske energimarked med hensyn til Trio Plus-strategien for 2030; fastslår, at medlemsstaternes samarbejde med deres naboer og partnere om gennemførelsen af energipolitikken er af afgørende betydning for et åbent, sikkert og konkurrencedygtigt europæisk energimarked;

2. understreger behovet for at intensivere bestræbelserne på dekarbonisering og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og at føre ambitiøse klima- og miljøpolitikker, navnlig for at opfylde forpligtelserne i Parisaftalen; opfordrer Kommissionen til i vid udstrækning at inddrage de østlige partnerlande i EU's sektorpolitikker og navnlig i den europæiske grønne pagt; opfordrer i denne forbindelse til en omfattende lovgivningsmæssig ramme, der muliggør og letter adgangen til finansiering og andre incitamentsmekanismer, og til at støtte en mere effektiv gennemførelse af energipolitikken; opfordrer de østlige partnere til at fastsætte klare mål for vedvarende energi og energieffektivitet for 2030 og 2050;

3. gentager behovet for pålidelig, sikker, uafhængig, miljømæssigt bæredygtig og prismæssigt overkommelig energi for alle borgere fra både Den Europæiske Union og dens partnerlande;

4. anerkender de store bestræbelser og fremskridt, som de østlige partnerlande har gjort for at bekæmpe udbredt korruption; mener imidlertid, at der stadig er mange spørgsmål, der skal tages op med hensyn til korruption, og opfordrer de relevante myndigheder til at optrappe foranstaltningerne til udryddelse heraf, styrke retsstatsprincippet og fremme god regeringsførelse, der kan bidrage til at understøtte de sektorreformer, herunder i energisektoren, der er planlagt i østpartnerskabspolitikken efter 2020;

5. gentager, at det er vigtigt at reducere drivhusgasemissionerne fra energisektoren; mener, at der er behov for et stærkere samarbejde mellem EU og de østlige partnerlande for at tackle energisikkerhed og -pålidelighed, energieffektivitet, energifattigdom og udvikling af sektoren for vedvarende energi;

6. bemærker, at energiintensiteten i de østlige partnerlande fortsat er betydeligt højere end EU-gennemsnittet, og fremhæver det enorme potentiale for energibesparelser i disse lande; bemærker, at øget energieffektivitet hænger tæt sammen med nedbringelse af energifattigdom; påpeger betydningen af nationale politikker til renovering af bygninger og af at indføre, opretholde og håndhæve lovgivningsmæssige og institutionelle rammer, der fastsætter minimumsstandarder for energieffektivitet for bygninger, skaber incitamenter til renovering af bygninger og til energieffektivitet i industrier og SMV'er, fremmer optimering af energiinfrastrukturer, herunder gennem minimumskriterier for energieffektivitet i forbindelse med offentlige indkøb, hvor det er relevant, og sikrer passende information til forbrugerne, herunder nøjagtig måling af energiforbruget; understreger, at der i forbindelse med tildeling af EU-midler til renovering af den offentlige bygningsmasse i samarbejde med de østlige partnerlande bør foretages en vurdering af muligheden for at indføre minimumsstandarder for energieffektivitet;

7. bemærker, at udviklingen af vedvarende energikilder er et afgørende element i bestræbelserne på at opnå en omstilling til ren energi, konkurrenceevne og energiuafhængighed, samtidig med at den bidrager til lokal jobskabelse; glæder sig over oprettelsen af et regionalt netværk for vedvarende energi under ledelse af Litauen og Georgien under Østpartnerskabets energipanel; tilskynder til oprettelse af lignende bilaterale eller multilaterale netværk mellem de østlige partnerlande og EU's medlemsstater med støtte fra EU;

8. understreger, at investeringer i at sikre en uafhængig og sikker energisektor i EU og i de østlige partnerlande også skal understøttes af vedvarende investeringer i sektoren for vedvarende energi;

9. understreger behovet for at fortsætte bestræbelserne på at forbedre konnektiviteten mellem de østlige partnerlande og med de transeuropæiske energinet og udvikle en stærk grænseoverskridende infrastruktur, begyndende med den fulde gennemførelse af de mål, der tidligere blev fastlagt i de »20 delmål for 2020«; opfordrer til fortsat støtte til at opbygge teknisk kapacitet til konnektivitetsprojekter; tilskynder til anvendelse af diversificerede ruter og videreudvikling af forbindelserne mellem Sortehavskysten og EU's medlemsstater;

10. glæder sig over operationaliseringen af den sydlige gaskorridor, som giver betydelige fordele i form af diversificering og økonomiske muligheder; glæder sig over påbegyndelsen af kommercielle operationer og transport af den første gas via den transadriatiske rørledning (1); understreger betydningen af at forbinde Øst- og Centraleuropa med den sydlige gaskorridor; glæder sig over operationaliseringen af Iași-Ungheni-gasrørledningen mellem Rumænien og Republikken Moldova, der øger forsyningsdiversificeringen og medfører en betydelig forbedring af energisikkerheden i regionen;

11. glæder sig over udviklingen af Sortehavs-transmissionsledningen og opfordrer til større fokus på udvikling og finansiering af elsammenkoblinger samt intelligente net for at sikre den nødvendige infrastruktur, der gør det muligt at nå klima- og energimålene; understreger, at elnettenes sikkerhed er et centralt element i energisikkerheden, og opfordrer til øget EU-støtte til de østlige partneres bestræbelser på at synkronisere med det europæiske kontinentale energinet (ENTSO-E);

12. anerkender den betydelige finansielle og tekniske støtte, som EU yder til de østlige partnere i samordning og samarbejde med andre internationale aktører og fremmer dekarbonisering samt konnektivitet; glæder sig navnlig over det arbejde, der udføres af initiativet EU4Energy, initiativet for kulregioner under omstilling i Vestbalkan og Ukraine, investeringer og politikbaserede lån under naboskabsinvesteringsplatformen, E5P-partnerskabet, Borgmesterpagten og EU's budgetgarantier for lån fra Den Europæiske Investeringsbank og andre internationale finansieringsinstitutioner;

13. opfordrer de østlige partnerlande til at samarbejde med EU-medlemsstaterne om import af energiteknologier, der er til rådighed i EU, og til at udveksle god praksis inden for energipolitik og -forvaltning; anfører, at der er et stort behov for videnoverførsel og interinstitutionel omstilling og samarbejde med henblik på at opnå en større andel af grøn teknologi; mener, at samarbejde mellem universiteter og forskningscentre i EU og de østlige partnerlande er et nødvendigt skridt i retning af at nå fælles mål;

14. anerkender, at EU's medlemsstater og deres partnere i højere grad bør orienteres mod en større liberalisering af energimarkedet for forskellige operatører, og påpeger, at dette bør ledsages af skabelsen af et mere kollaborativt marked, som alle kunne drage stor fordel af;

15. påpeger, at energiomstillingen skal være retfærdig, inklusiv og omkostningseffektiv, og at den bør sikre bæredygtighed, forsyningssikkerhed og overkommelige priser for energi; bemærker, at de nuværende lave priser på fossile brændstoffer, der nyder godt af prisregulering og tilskud og ikke internaliserer eksterne omkostninger, betyder, at der vil være behov for yderligere incitamenter for at fremme investeringer i energibesparende og rene energiprojekter; påpeger behovet for at reformere energipriser og -beskatning for at undgå at straffe vedvarende energi i forhold til andre energiformer og give de endelige energiforbrugere forkerte prissignaler;

16. understreger behovet for at støtte forbrugernes indflydelse med hensyn til at producere, forbruge, lagre og sælge energi, idet det kan bidrage til at bekæmpe energifattigdom; fremhæver potentialet i en decentraliseret produktion af vedvarende energi, som kan øge udnyttelsen af lokale energikilder, øge den lokale energiforsyningssikkerhed og fremme udviklingen af lokalsamfundet og samhørigheden; fremhæver betydningen af at overvinde det oligarkiske monopol i energisektoren;

17. opfordrer de østlige partnerlande til på passende vis at bekæmpe energifattigdom, hvor den konstateres, og beskytte sårbare energiforbrugere, navnlig i fjerntliggende områder; understreger betydningen af at vedtage en klar definition af »energifattigdom« og »sårbar energiforbruger« med henblik på bedre overvågning og politikudformning;

18. opfordrer til et tættere samarbejde inden for det østlige partnerskab om produktion og anvendelse af vedvarende brint og til fremme af fælles standarder for brint; bemærker, at det er nødvendigt at sikre, at import af hydrogen ikke undergraver dekarboniseringen;

19. opfordrer EU og dets medlemsstater til kritisk at gennemgå samarbejdet med Rusland på forskellige udenrigspolitiske platforme og om projekter som f.eks. Nord Stream 2; udtrykker bekymring over opførelsen af Nord Stream 2-rørledningen, som styrker EU's afhængighed af russiske gasforsyninger, truer EU's indre marked og ikke er i overensstemmelse med EU's energipolitik eller EU's strategiske interesser; anerkender Nord Stream 2's langsigtede grundlæggende politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige risici og opfordrer alle interessenter, navnlig dem i medlemsstaterne og Europa, til at gøre brug af de til rådighed stående juridiske bestemmelser for at få standset projektet; gentager Ukraines afgørende rolle i det europæiske energiforsyningsnet og opfordrer til et styrket samarbejde med Ukraine som vigtigt transitland;

20. påpeger, at EU og de østlige partnerlande skal stå sammen for at være modstandsdygtige over for misbrug fra monopolistiske energileverandører; anerkender, at selv om sådanne leverandører økonomisk set har råd til at suspendere energiforsyningen til ét land, er det ikke holdbart at gøre det over for hele blokken; opfordrer til, at opførelsen af Nord Stream 2 standses;

21. gentager sin støtte til at hjælpe de østlige partnere med at mindske energiafhængigheden af Den Russiske Føderation ved at udvikle deres indenlandske energiproduktion og energieffektivitet, hvilket vil påvirke deres energibehov og dermed deres afhængighed af eksterne leverandører;

22. påpeger den store fare, som fastlåste konflikter på østpartnerskabslandenes territorium udgør for energisikkerheden, demokratiet og udviklingen; anmoder om yderligere samarbejde med henblik på at bringe sådanne konflikter til ophør, navnlig på Krim samt i Transdnestrien, Abkhasien, Sydossetien og Nagorno-Karabakh;

23. opfordrer til et tættere samarbejde om reduktion af drivhusgasemissioner i transport- og mobilitetssektoren; minder om, at der ud over reduktion af CO2-emissionerne bør lægges stor vægt på at reducere emissionerne af andre stoffer, som har skadelige virkninger for både miljøet og folkesundheden; glæder sig over offentliggørelsen af undersøgelsen »Prospects of LNG markets in Eastern Partner countries«; opfordrer de østlige partnerlande til at undersøge mulighederne for øget anvendelse af LNG i godstransporten i stedet for diesel; understreger, at anvendelsen af LNG kun bør være en del af en overgangsløsning hen imod bæredygtig grøn mobilitet og transport, der er afhængig af vedvarende energikilder; opfordrer Kommissionen og de østlige partnerlande til at styrke samarbejdet om udvikling af ny mobilitetsinfrastruktur såsom højspændingsladestationer til elektriske køretøjer;

24. glæder sig over nedsættelsen af en arbejdsgruppe om gas under ledelse af Polen og Ukraine under Østpartnerskabets energipanel, som bør fokusere på fremme af brint og grønne gasser, opbygning af virksomhedspartnerskaber og tiltrækning af investeringer;

25. understreger betydningen af at fremme evidensbaseret energipolitik baseret på omfattende data samt håndhævelse af lovgivningen og opfordrer til yderligere EU-støtte for at styrke de østlige partneres administrative kapacitet på dette område; opfordrer til mere gennemsigtige og lettilgængelige energirelaterede data fra europæiske partnerlande; opfordrer de østlige partnerlande til at styrke og beskytte deres cybersikkerhed og kritiske energiinfrastruktur;

26. minder om de relevante østlige partnerskabslandes forpligtelser i henhold til associeringsaftalerne, Energifællesskabet og CEPA med hensyn til gennemførelse af eller tilnærmelse til EU's energilovgivning; er af den opfattelse, at yderligere finansiel støtte bør være betinget af en effektiv gennemførelse og håndhævelse af partnerlandenes forpligtelser, gennemførelse af de nødvendige reformer og indgåelse af mere ambitiøse forpligtelser inden for rammerne af den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med princippet om »mere for mere«; anerkender de fremskridt, som nogle østlige partnerlande allerede har gjort, og opfordrer til passende foranstaltninger til at øge samarbejdet og støtten med henblik på at styrke reformindsatsen;

27. markerer 35-året for Tjernobyl-katastrofen, udtrykker dyb medfølelse med ofrenes familier og solidaritet med alle berørte parter og opfordrer til at sikre, at eksisterende og nye nukleare anlæg i de østlige partnerlande overholder de højeste standarder for miljøsikkerhed og nuklear sikkerhed i henhold til de internationale konventioner; opfordrer til, at det sikres, at usikre energiprojekter såsom kernekraftværket i Ostrovets ikke indgår i det europæiske elektricitetsnet;

28. minder om, at energisamarbejde og -handel mellem EU og de østlige partnerlande indebærer fuldt samarbejde og respekt for internationale og europæiske produktionssikkerhedsstandarder, og at dette samarbejde nu bringes i fare som følge af Belarus' afvisning af fuldt ud at efterleve anbefalingerne fra Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og Gruppen af Europæiske Nukleare Tilsynsmyndigheder (ENSREG) om forbedring af sikkerheden i forbindelse med kernekraftværket i Ostrovets, der for nylig er sat i drift; opfordrer indtrængende de belarusiske myndigheder til at løse alle sikkerhedsproblemer vedrørende driften af kraftværket;

29. pålægger sine formænd at sende denne beslutning til formanden for Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, den ledende næstformand med ansvar for den grønne pagt, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, kommissæren for energi, kommissæren for naboskab og udvidelse, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt EU-medlemsstaternes og de østeuropæiske partnerlandes regeringer og parlamenter.

(1) Den 15. november 2020 blev den transadriatiske rørledning (TAP) sat i drift. Den første gas er nået frem til Grækenland og Bulgarien via Nea Mesimvria-sammenkoblingspunktet med DESFA samt Italien via Melendugno-sammenkoblingspunktet med SNAM Rete Gas (SRG). Den sydlige gaskorridor består af udvidelsen af rørledningen i Sydkaukasus (SCPX) gennem Aserbajdsjan og Georgien — 428 km ny 48-tommers rørledning gennem Aserbajdsjan, 59 km ny 48-tommers rørledning og to nye kompressorstationer i Georgien, den transanatolske rørledning (TANAP) — 1 340 km 56-tommers rørledning, 34 km 36-tommers rørledning og 476 km 48-tommers rørledning gennem Tyrkiet samt den transadriatiske rørledning (TAP) — 878 km 48-tommers rørledning gennem Grækenland, Albanien og Italien.