BILAG 1

ENERGICHARTERTRAKTATEN

Praeambel

DE KONTRAHERENDE PARTER I DENNE TRAKTAT,

som henviser til Paris-charteret for et nyt Europa, undertegnet den 21. november 1990,

som henviser til det europaeiske energicharter, der blev vedtaget i det afsluttende dokument fra Haag-konferencen om det europaeiske energicharter, undertegnet i Haag den 17. december 1991,

som erindrer om, at alle signatarerne af det afsluttende dokument fra Haag-konferencen gav tilsagn om at opfylde det europaeiske energicharters maal og principper og hurtigst muligt realisere og udbygge deres samarbejde ved i god tro at forhandle en traktat om energicharteret og protokoller hertil, og som oensker at lade charterets forpligtelser bygge paa et sikkert og bindende internationalt retsgrundlag,

som endvidere oensker at skabe den ramme, der er noedvendig for at opfylde principperne i det europaeiske energicharter,

som oensker at foere den grundlaeggende idé bag det europaeiske energicharter ud i livet, dvs. at katalysere oekonomisk vaekst gennem foranstaltninger til liberalisering af investeringer og handel paa energiomraadet,

som bekraefter, at de kontraherende parter laegger den stoerste vaegt paa konkret efterlevelse af princippet om fuld national behandling og mestbegunstigelsesbehandling, samt at disse forpligtelser skal gaelde investeringer i medfoer af en tillaegstraktat,

som henviser til oensket om gradvis liberalisering af den internationale handel og til princippet om ikke-forskelsbehandling i den internationale samhandel, som knaesat i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) og de dertil knyttede instrumenter og som fastsat i naervaerende traktat,

som er fast besluttet paa gradvis at fjerne tekniske, administrative og andre hindringer for handelen med energimaterialer og -produkter og udstyr, teknologi og tjenester i tilknytning hertil,

som forventer, at de kontraherende parter, der endnu ikke er parter i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, tiltraeder denne, og som oensker at traeffe midlertidige handelsarrangementer med de paagaeldende kontraherende parter, som kan vaere dem til stoette og ikke vil hindre deres forberedelser til tiltraedelse af naevnte overenskomst,

som er opmaerksomme paa de rettigheder og forpligtelser, der tilfalder visse kontraherende parter, som ogsaa er parter i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel og de dertil knyttede instrumenter,

som henviser til konkurrencereglerne om fusion, monopol, konkurrencebegraensende praksis og misbrug af dominerende stilling,

som endvidere henviser til traktaten om ikkespredning af kernevaaben, retningslinjerne for eksportlande af udstyr og teknologi paa det nukleare omraade (Nuclear Suppliers Guidelines) og andre internationale forpligtelser eller aftaler om ikkespredning,

som erkender noedvendigheden af stoerst mulig effektivitet inden for prospektering, fremstilling, omdannelse, oplagring, transport, distribution og udnyttelse af energi,

som erindrer om De Forenede Nationers rammekonvention om klimaaendringer, konventionen om graenseoverskridende luftforurening over store afstande og protokollerne hertil samt andre internationale miljoeaftaler med energirelaterede aspekter, og

som erkender det voksende behov for foranstaltninger til at beskytte miljoeet, herunder nedlukning af energianlaeg og bortskaffelse af affald, og for internationalt godkendte maal og kriterier herfor,

ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:

DEL I DEFINITIONER OG FORMAAL

Artikel 1

Definitioner

I denne traktat forstaas ved:

1) »Charter«: det europaeiske energicharter, der blev vedtaget i det afsluttende dokument fra Haag-konferencen om det europaeiske energicharter, undertegnet i Haag den 17. december 1991; undertegnelse af det afsluttende dokument betragtes som undertegnelse af charteret.

2) »Kontraherende part«: en stat eller en regional organisation for oekonomisk integration, som har indvilliget i at vaere bundet af denne traktat, og for hvilken denne traktat er i kraft.

3) »Regional organisation for oekonomisk integration«: en organisation oprettet af stater, som har tildelt organisationen kompetence vedroerende visse anliggender, hvoraf nogle er omfattet af denne traktat, herunder bemyndigelse til at traeffe bindende beslutninger vedroerende disse anliggender.

4) »Energimaterialer og -produkter«: de i bilag EM opfoerte produkter og materialer, baseret paa Toldsamarbejdsraadets harmoniserede system og De Europaeiske Faellesskabers kombinerede nomenklatur.

5) »OEkonomisk aktivitet i energisektoren«: erhvervsvirksomhed, der vedroerer prospektering, udvinding, raffinering, fremstilling, oplagring, transport over land, transmission, distribution, handel, markedsfoering eller salg af energimaterialer og -produkter, bortset fra de i bilag NI opfoerte, eller som vedroerer fjernvarme.

6) »Investering«: enhver form for aktiv, der ejes eller kontrolleres direkte eller indirekte af en investor, herunder:

a) materiel og immateriel ejendom og loesoere og fast ejendom og enhver form for ejendomsrettigheder, saasom forpagtningskontrakter, panteret, tilbageholdsret og realkredit

b) et selskab eller en virksomhed eller aktier eller andre former for kapitalinteresser i et selskab eller en virksomhed, og et selskabs eller en virksomheds obligationer og andre vaerdipapirer

c) fordringer paa penge og fordringer paa ydelser af oekonomisk vaerdi, i henhold til kontrakt og i tilknytning til en investering

d) intellektuel ejendomsret

e) afkast

f) en ved lov eller kontrakt eller i kraft af ved lov indroemmede bevillinger og koncessioner sikret rettighed til en oekonomisk aktivitet i energisektoren.

En aendring i investeringsformen for aktiver beroerer ikke disses karakter af investeringer, og udtrykket »investering« omfatter alle investeringer, uanset om de allerede bestod paa eller er foretaget efter datoen for denne traktats ikrafttraeden for den paagaeldende investors kontraherende part eller for den kontraherende part paa hvis omraade investeringen foretages, afhaengigt af hvilken dato der er den seneste (i det foelgende benaevnt »ikrafttraedelsesdato«), idet denne traktat kun gaelder for anliggender, der vedroerer saadanne investeringer efter ikrafttraedelsesdatoen.

Med »investering« menes enhver investering i tilknytning til en oekonomisk aktivitet i energisektoren og investeringer eller kategorier af investeringer, som en kontraherende part paa sit omraade har udpeget som »Charter Efficiency Projects« og anmeldt som saadanne til sekretariatet.

7) »Investor«:

a) for saa vidt angaar en kontraherende part:

i) en fysisk person, der er statsborger i, eller som har fast bopael i den paagaeldende kontraherende part i overensstemmelse med dennes lovgivning

ii) et selskab eller anden form for organisation, der er stiftet i overensstemmelse med den paagaeldende kontraherende parts lovgivning

b) for saa vidt angaar et »tredjeland«: en fysisk person, et selskab eller anden form for organisation, som tilsvarende opfylder de i litra a) anfoerte betingelser for en kontraherende part.

8) »Investere« eller »foretage investeringer«: ivaerksaette nye investeringer, erhverve en bestaaende investering helt eller delvis eller ivaerksaette investeringsaktiviteter paa forskellige omraader.

9) »Afkast«: beloeb hidroerende fra eller knyttet til en investering, uanset betalingsform, herunder fortjeneste, udbytte, renter, kapitalvinding, licensafgifter, honorarer til ledelse og teknisk bistand og andre vederlag samt betalinger i naturalier.

10) »Omraade«: for saa vidt angaar en stat, der er kontraherende part:

a) det under statens suveraenitet hoerende territorium, omfattende landjord, indre vandomraader og soeterritorium; og

b) med forbehold af og i overensstemmelse med den internationale havret: havomraade, havbund og undergrund, hvorover den kontraherende part udoever suveraene rettigheder og jurisdiktion.

For saa vidt angaar en regional organisation for oekonomisk integration, som er en kontraherende part: de omraader, der henhoerer under en saadan organisations medlemsstater i henhold til bestemmelserne i aftalen om oprettelse af den paagaeldende organisation.

11) a) »GATT«: »GATT 1947« eller »GATT 1994«, eller begge, naar begge kan anvendes.

b) »GATT 1947«: den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel af 30. oktober 1947 knyttet som bilag til slutakten vedtaget ved afslutningen af den anden moedesamling i Komiteen til Forberedelse af De Forenede Nationers Konference om Handel og Beskaeftigelse, med senere rettelser og aendringer.

c) »GATT 1994«: den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, som anfoert i bilag 1A til aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen, med senere rettelser og aendringer.

En part i aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen anses for at vaere part i GATT 1994.

d) Ved »tilknyttede instrumenter« forstaas, alt efter omstaendighederne:

i) aftaler, arrangementer eller andre juridiske instrumenter, herunder beslutninger, erklaeringer og overenskomster indgaaet under GATT 1947, med senere rettelser og aendringer; eller

ii) aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen, herunder bilag 1 hertil (undtagen GATT 1994), bilag 2, 3 og 4 samt de hertil knyttede beslutninger, erklaeringer og forstaaelser, med senere rettelser og aendringer.

12) »Intellektuel ejendomsret«: ophavsret og dermed forbundne rettigheder, varemaerker, geografiske betegnelser, industrielle design, patenter, layout af integrerede kredsloeb og beskyttelse af hemmelige oplysninger.

13) a) »Energicharterprotokol« eller »protokol«: en protokol, som forhandles efter bemyndigelse af, og hvis ordlyd vedtages af Charterkonferencen, og som tiltraedes af to eller flere kontraherende parter med henblik paa at supplere, erstatte eller udvide bestemmelserne i naervaerende traktat vedroerende en given sektor eller kategori af aktiviteter henhoerende under denne traktat eller vedroerende de i charterets afsnit III anfoerte samarbejdsomraader.

b) »Energichartererklaering« eller »erklaering«: et ikke juridisk bindende instrument, som forhandles efter bemyndigelse af, og hvis ordlyd godkendes af Charterkonferencen, og som tiltraedes af to eller flere kontraherende parter med henblik paa at supplere eller erstatte bestemmelserne i denne traktat.

14) »Frit konvertibel valuta«: en valuta, som handles i vidt omfang paa de internationale valutamarkeder og som finder vid anvendelse i internationale transaktioner.

Artikel 2

Formaalet med traktaten

Denne traktat skaber en juridisk ramme for fremme af langsigtet samarbejde paa energiomraadet, baseret paa komplementaritet og gensidige fordele i overensstemmelse med charterets maal og principper.

DEL II HANDEL

Artikel 3

Internationale markeder

De kontraherende parter bestraeber sig paa at fremme adgangen til internationale markeder paa kommercielle vilkaar og, mere generelt, at udvikle et aabent og konkurrencepraeget marked for energimaterialer og -produkter.

Artikel 4

Ikke-afvigelse fra GATT og de dertil knyttede instrumenter

Intet i denne traktat tillader kontraherende parter, som er parter i GATT, at afvige fra bestemmelserne i GATT og de dertil knyttede instrumenter, saaledes som de finder anvendelse mellem de paagaeldende kontraherende parter.

Artikel 5

Handelsrelaterede investeringsforanstaltninger

1. Ingen kontraherende part maa traeffe handelsrelaterede investeringsforanstaltninger, der er uforenelige med bestemmelserne i artikel III eller XI i GATT, jf. dog de kontraherende parters rettigheder og forpligtelser i henhold til GATT og de dertil knyttede instrumenter samt artikel 29.

2. Saadanne foranstaltninger omfatter alle investeringsforanstaltninger, der er paabudte eller kan fuldbyrdes i henhold til nationale love eller administrative forskrifter, eller som det er noedvendigt at efterleve for at opnaa en fordel, og som kraever:

a) en virksomheds koeb eller brug af varer af indenlandsk oprindelse eller fra enhver indenlandsk kilde, hvad enten kravet er specificeret med hensyn til varens saertraek, med hensyn til varens maengde eller vaerdi eller i forhold til den lokale produktions maengde eller vaerdi, eller

b) begraensning af en virksomheds koeb eller brug af importerede varer til en stoerrelse, der knytter sig til maengden eller vaerdien af de lokale varer, som den eksporterer

eller som begraenser:

c) en virksomheds import af varer, der anvendes i eller i forbindelse med dens lokale produktion, generelt eller til en stoerrelse, der knytter sig til maengden eller vaerdien af den lokale produktion, som den eksporterer

d) en virksomheds import af varer, der anvendes i eller i forbindelse med dens lokale produktion, ved at begraense dens adgang til udenlandsk valuta til et beloeb, der knytter sig til den valutatilfoersel, som virksomheden skaber, eller

e) en virksomheds eksport eller salg med henblik paa eksport af varer, hvad enten begraensningen er specificeret med hensyn til varens saertraek, med hensyn til varens maengde eller vaerdi eller i forhold til den lokale produktions maengde eller vaerdi.

3. Intet i stk. 1 kan goeres gaeldende for at forhindre en kontraherende part i at anvende de i stk. 2, litra a) og c), beskrevne handelsrelaterede investeringsforanstaltninger som betingelse for adgang til programmer for eksportfremme, udenlandsk hjaelp, offentlige indkoeb eller praeferencetoldsatser eller -kontingenter.

4. Uanset stk. 1 kan en kontraherende part midlertidigt bevare handelsrelaterede investeringsforanstaltninger, som var ivaerksat over 180 dage inden den kontraherende parts undertegnelse af denne traktat, forudsat at bestemmelserne om anmeldelse og afvikling i bilag TRM overholdes.

Artikel 6

Konkurrence

1. Alle de kontraherende parter bestraeber sig paa at mindske markedsforvridninger og hindringer for konkurrencen inden for oekonomiske aktiviteter i energisektoren.

2. Alle de kontraherende parter soerger for inden for deres jurisdiktion at vedtage og haandhaeve saadanne love, som er noedvendige og hensigtsmaessige til at modvirke konkurrencebegraensende unilateral og samordnet praksis inden for oekonomiske aktiviteter i energisektoren.

3. Kontraherende parter, der allerede har erfaring med at haandhaeve konkurrenceregler, yder, efter anmodning og inden for rammerne af deres disponible ressourcer, andre kontraherende parter teknisk bistand med udformning og haandhaevelse af konkurrenceregler.

4. De kontraherende parter kan samarbejde om haandhaevelse af deres konkurrenceregler ved at raadfoere sig med hinanden og udveksle oplysninger.

5. Mener en kontraherende part, at en given konkurrencebegraensende praksis paa en anden kontraherende parts omraade skader vaesentlige interesser som omhandlet i denne artikel, kan den paagaeldende kontraherende part anmelde forholdet til den anden kontraherende part og begaere, at dennes konkurrencemyndigheder traeffer passende foranstaltninger. Den anmeldende kontraherede part meddeler samtidig den anmeldte kontraherende part tilstraekkelige oplysninger til, at denne kan identificere den konkurrencebegraensende praksis, som er genstand for anmeldelsen, og tilbyder saa vidt muligt yderligere oplysninger og samarbejde. Den anmeldte kontraherende part eller de relevante konkurrencemyndigheder kan raadfoere sig med konkurrencemyndighederne i den anmeldende kontraherende part og laegger behoerig vaegt paa den anmeldende kontraherende parts begaering, naar de afgoer, om der skal indledes foranstaltninger mod den i anmeldelsen fremfoerte konkurrencebegraensende praksis. Den anmeldte kontraherende part underretter den anmeldende kontraherende part om sin eller de relevante konkurrencemyndigheders afgoerelse og kan, hvis den oensker det, underrette den anmeldende kontraherende part om aarsagerne til afgoerelsen. Hvis der indledes foranstaltninger, skal den anmeldte kontraherende part underrette den anmeldende kontraherende part om resultaterne heraf og saa vidt muligt om enhver betydningsfuld udvikling i situationen.

6. Intet i denne artikel indebaerer, at en kontraherende part skal tilvejebringe oplysninger i strid med sin lovgivning om offentliggoerelse af oplysninger, fortrolighed eller forretningshemmeligheder.

7. Procedurerne i stk. 5 og artikel 27, stk. 1, er inden for rammerne af denne traktat de eneste midler til bilaeggelse af eventuelle tvister vedroerende gennemfoerelsen eller fortolkningen af naervaerende artikel.

Artikel 7

Transit

1. Hver kontraherende part traeffer de noedvendige foranstaltninger for at lette transit af energimaterialer og -produkter i overensstemmelse med princippet om transitfrihed og uden skelnen med hensyn til saadanne energimaterialers og -produkters oprindelses- og bestemmelsessted eller ejendomsretten hertil, uden forskelsbehandling i forbindelse med prisfastsaettelse paa grundlag af en saadan skelnen og uden at paalaegge urimelige forsinkelser, restriktioner eller afgifter.

2. De kontraherende parter opfordrer relevante instanser til at samarbejde

a) om modernisering af de energitransportinfrastrukturer, der kraeves til transit af energimaterialer og -produkter

b) om udvikling og drift af energitransportinfrastrukturer, der betjener mere end én kontraherende parts omraade

c) om foranstaltninger til at afboede virkningerne af afbrydelser i forsyningen af energimaterialer og -produkter

d) om fremme af sammenkoblingen af energitransportinfrastrukturer.

3. Alle de kontraherende parter forpligter sig til, at deres bestemmelser om transport af energimaterialer og -produkter og udnyttelsen af energitransportinfrastrukturer ikke er mindre gunstige for energimaterialer og -produkter i transit end for energimaterialer og -produkter med oprindelses- eller bestemmelsessted paa deres eget omraade, medmindre andet er fastsat i en gaeldende international aftale.

4. Kan transit af energimaterialer og -produkter ikke finde sted paa kommercielle betingelser gennem de eksisterende energitransportinfrastrukturer, maa de kontraherende parter ikke stille hindringer i vejen for, at der skabes ny energitransportkapacitet, medmindre andet er fastsat i gaeldende lovgivning, som er i overensstemmelse med stk. 1.

5. En kontraherende part, gennem hvis omraade energimaterialer og -produkter kan transitere, er ikke forpligtet til

a) at tillade opfoerelse eller aendring af energitransportinfrastrukturer eller

b) at tillade ny eller supplerende transit gennem eksisterende energitransportinfrastrukturer

hvis den over for de andre beroerte kontraherende parter kan godtgoere, at det vil true dens energisystemers, herunder forsyningssikkerhedens, sikkerhed eller effektivitet.

De kontraherende parter skal sikre bestaaende stroemme af energimaterialer og -produkter til, fra og mellem andre kontraherede parters omraader, jf. dog stk. 6 og 7.

6. En kontraherende part, gennem hvis omraade energimaterialer og -produkter transiterer, maa ikke, i tilfaelde af en tvist om spoergsmaal vedroerende den paagaeldende transit, afbryde eller mindske, eller tillade eller forpligte nogen instans under dens kontrol eller jurisdiktion til at afbryde eller mindske, en bestaaende stroem af energimaterialer og -produkter forud for afslutningen af de i stk. 7 omhandlede tvistbilaeggelsesprocedurer, medmindre dette udtrykkeligt er fastsat i en kontrakt eller anden aftale om saadan transit eller tilladt i overensstemmelse med forligsmaeglerens afgoerelse.

7. Foelgende bestemmelser finder anvendelse paa en tvist som beskrevet i stk. 6, men kun efter at alle relevante aftalemaessige eller andre midler til bilaeggelse af tvister, som forinden er aftalt mellem de tvistende kontraherende parter eller mellem en instans som omhandlet i stk. 6 og en instans fra en anden kontraherende part, der er part i tvisten, er udtoemt:

a) En tvistende kontraherende part kan henvise tvisten til generalsekretaeren ved at indgive anmeldelse heraf med et resumé af tvistens genstand. Generalsekretaeren underretter alle de kontraherede parter om saadanne anmeldelser.

b) Senest 30 dage efter at have modtaget en saadan anmeldelse skal generalsekretaeren, i samraad med de tvistende parter og de andre beroerte kontraherende parter, udnaevne en forligsmaegler. Forligsmaegleren skal have erfaring paa det omraade, tvisten vedroerer, og maa ikke vaere statsborger eller have fast bopael i en af de tvistende parter eller i en af de andre beroerte kontraherende parter.

c) Forligsmaegleren soeger at faa parterne i tvisten til at enes om bilaeggelse eller om en procedure til bilaeggelse. Hvis forligsmaegleren ikke inden for 90 dage efter sin udnaevnelse har kunnet sikre enighed mellem parterne, skal han anbefale en bilaeggelse af tvisten eller en procedure til bilaeggelse og fastsaette de midlertidige toldsatser og andre vilkaar og betingelser, der skal gaelde for transit fra og med en af ham fastsat dato indtil tvistens bilaeggelse.

d) De kontraherende parter forpligter sig til at efterleve og sikre, at instanserne under deres kontrol eller jurisdiktion efterlever, enhver midlertidig afgoerelse i henhold til litra c), vedroerende toldsatser, vilkaar og betingelser i tolv maaneder efter forligsmaeglerens afgoerelse eller indtil tvistens bilaeggelse, afhaengigt af hvilken dato der er tidligst.

e) Uanset litra b), kan generalsekretaeren vaelge ikke at udnaevne en forligsmaegler, hvis han mener, at tvisten vedroerer transit, der er eller har vaeret genstand for de i litra a) til d) omhandlede tvistbilaeggelsesprocedurer, og disse procedurer ikke har resulteret i bilaeggelse af tvisten.

f) Charterkonferencen vedtager standardbestemmelser om maeglingsproceduren og vederlag til forligsmaeglerne.

8. Intet i denne artikel giver de kontraherende parter hjemmel til at afvige fra deres rettigheder og forpligtelser i henhold til international lov, herunder international retssaedvane, og gaeldende bilaterale eller multilaterale aftaler, herunder regler om undersoeiske kabler og roerledninger.

9. Denne artikel maa ikke fortolkes saaledes, at den forpligter en kontraherende part, som ikke raader over en bestemt type energitransportinfrastruktur til transit, til at traeffe foranstaltninger i henhold til denne artikel med hensyn til saadanne infrastrukturer. Den paagaeldende part er imidlertid forpligtet til at efterkomme stk. 4.

10. I denne artikel forstaas ved:

a) »Transit«:

i) Befordring gennem en kontraherende parts omraade, eller til eller fra havneanlaeg paa dens omraade med henblik paa laesning eller losning, af energimaterialer og -produkter hidroerende fra en anden stats omraade og bestemt til en tredje stat, forudsat at den anden stat eller den tredje stat er en kontraherende part; eller

ii) befordring gennem en kontraherende parts omraade af energimaterialer og -produkter hidroerende fra en anden kontraherende parts omraade og bestemt til denne anden parts omraade, medmindre de to beroerte kontraherende parter indgaar anden aftale og i faellesskab registrerer denne aftale i bilag N. De to kontraherende parter kan slette deres registrering i bilag N ved skriftlig faelles meddelelse herom til Sekretariatet; Sekretariatet goer alle de andre kontraherende parter bekendt hermed. Slettelsen faar virkning fire uger efter meddelelsen herom.

b) »Energitransportinfrastrukturer«: Hoejtryksroerledninger til gastransport, hoejspaendingsnet og ledninger til eltransmission, roerledninger til transport af raaolie, roerledninger til kulopslemning, roerledninger til olieprodukter samt andre faste anlaeg til haandtering af energimaterialer og -produkter.

Artikel 8

Teknologioverfoersel

1. De kontraherende parter aftaler at fremme adgang til og overfoersel af energiteknologi paa et kommercielt og ikke-diskriminerende grundlag med henblik paa at befordre samhandelen med energimaterialer og -produkter og investeringer heri og opfylde charterets maalsaetninger i overensstemmelse med deres love og bestemmelser og under hensyntagen til beskyttelse af intellektuel ejendomsret.

2. Saa vidt det er noedvendigt i henhold til stk. 1, fjerner de kontraherende parter derfor bestaaende hindringer og skaber ingen nye hindringer for overfoersel af teknologi vedroerende energimaterialer og -produkter samt udstyr og tjenesteydelser i tilknytning hertil, dog med forbehold af ikkespredningsforpligtelser og andre internationale forpligtelser.

Artikel 9

Adgang til kapital

1. De kontraherende parter erkender vigtigheden af aabne kapitalmarkeder som middel til at fremme kapitalstroemmene til finansiering af handel med energimaterialer og -produkter og til investeringer og fremme af investeringer i oekonomiske aktiviteter i energisektoren paa andre kontraherende parters omraader, navnlig dem, der befinder sig i en overgangsoekonomi. Hver kontraherende part skal derfor soege at lempe betingelserne for adgang til sit kapitalmarked for selskaber og statsborgere fra andre kontraherende parter med henblik paa finansiering af handel med energimaterialer og -produkter og investeringer i oekonomiske aktiviteter i energisektoren paa disse andre kontraherende parters omraader paa vilkaar, der ikke er mindre gunstige end de vilkaar, den paagaeldende kontraherende part under tilsvarende omstaendigheder tilstaar sine egne selskaber og statsborgere eller selskaber og statsborgere fra enhver anden kontraherende part eller tredjestat, afhaengigt af hvilke vilkaar der er de gunstigste.

2. En kontraherende part kan vedtage og viderefoere programmer for adgang til offentlige laan, tilskud, garantier eller forsikring til fremme af handel eller investeringer i udlandet. Den skal tilbyde disse muligheder i overensstemmelse med de paagaeldende programmers maal, betingelser og kriterier (der omfatter maal, betingelser eller kriterier vedroerende forretningssaedet for en ansoeger om saadanne muligheder eller vedroerende leveringsstedet for varer eller tjenesteydelser, der leveres med stoette fra en af disse muligheder), til investeringer i oekonomiske aktiviteter i energisektoren i andre kontraherende parter eller til finansiering af handel med energimaterialer og -produkter med andre kontraherende parter.

3. Naar de kontraherende parter gennemfoerer programmer for oekonomiske aktiviteter i energisektoren for at forbedre de kontraherende parters oekonomiske stabilitet og investeringsklima, bestraeber de sig paa at fremme transaktionerne og udnytte de relevante internationale finansinstitutters fagkundskab.

4. Intet i denne artikel hindrer:

a) finansinstitutter i at anvende deres egen udlaans- eller garantipraksis baseret paa markedsprincipper og forsigtighedshensyn; eller

b) en kontraherende part i at traeffe foranstaltninger:

i) af forsigtighedsgrunde, herunder til beskyttelse af investorer, forbrugere, deponenter, forsikringstagere eller personer, over for hvilke en leverandoer af finansielle tjenesteydelser har en betroet forpligtelse; eller

ii) til at sikre sit finanssystems og sine kapitalmarkeders integritet og stabilitet.

DEL III INVESTERINGSFREMME OG -BESKYTTELSE

Artikel 10

Fremme, beskyttelse og behandling af investeringer

1. Alle kontrahenterne skal, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne traktat, fremme og skabe stabile, rimelige, gunstige og gennemsigtige betingelser for, at investorer fra andre kontraherende parter kan foretage investeringer paa deres omraade. Disse betingelser omfatter forpligtelse til altid at tilstaa investeringer foretaget af investorer fra andre kontraherende parter loyal og rimelig behandling. Saadanne investeringer skal endvidere nyde stoerst mulig beskyttelse og sikkerhed, og ingen kontraherende part maa paa nogen maade gennem urimelige eller diskriminerende foranstaltninger laegge hindringer i vejen for forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse eller afhaendelse af saadanne investeringer. Saadanne investeringer maa under ingen omstaendigheder tilstaas en mindre gunstig behandling end tilladt i henhold til international ret, herunder traktatmaessige forpligtelser. Alle de kontraherende parter skal opfylde de forpligtelser, de har indgaaet med en investor eller over for investeringer foretaget af investorer fra andre kontraherende parter.

2. Alle de kontraherende parter bestraeber sig paa at give investorer fra andre kontraherende parter den i stk. 3 beskrevne behandling med hensyn til investeringer paa deres omraade.

3. I denne artikel forstaas ved »behandling«: en af en kontraherende part tilstaaet behandling, som ikke er mindre gunstig end den behandling, den paagaeldende part giver sine egne investorer eller investorer fra en hvilken som helst anden kontraherende part eller et hvilket som helst tredjeland, afhaengigt af hvilken behandling der er den gunstigste.

4. I henhold til en tillaegstraktat skal hver part deri, paa de deri fastsatte betingelser, tilstaa investorer fra andre parter den i stk. 3 beskrevne behandling for saa vidt angaar investeringer paa den paagaeldende parts omraade. Tillaegstraktaten skal vaere aaben for undertegnelse for stater og regionale organisationer for oekonomisk integration, som har undertegnet eller tiltraadt naervaerende traktat. Forhandlingerne om tillaegstraktaten indledes senest den 1. januar 1995, saa den kan indgaas senest den 1. januar 1998.

5. Alle de kontraherende parter skal, med hensyn til investeringer paa deres omraade, bestraebe sig paa:

a) at begraense undtagelser fra den i stk. 3 beskrevne behandling til et minimum

b) gradvis at fjerne bestaaende restriktioner for investorer fra andre kontraherende parter.

6. a) En kontraherende part kan, for saa vidt angaar investeringer paa dens omraade, naar som helst frivilligt gennem Sekretariatet erklaere over for Charterkonferencen, at den ikke agter at indfoere nye undtagelser fra den i stk. 3 beskrevne behandling.

b) En kontraherende part kan endvidere naar som helst frivilligt forpligte sig til at tilstaa investorer fra andre kontraherende parter den i stk. 3 beskrevne behandling med hensyn til investeringer i nogle eller alle de oekonomiske aktiviteter i energisektoren paa dens omraade. Saadanne forpligtelser anmeldes til Sekretariatet og opfoeres i bilag VC; ded er dermed bindende i henhold til denne traktat.

7. Alle de kontraherende parter skal tilstaa investeringer paa deres omraade foretaget af investorer fra andre kontraherende parter og de hertil knyttede aktiviteter, herunder forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse eller afhaendelse, en behandling, der ikke er mindre gunstig end den behandling, de paagaeldende parter tilstaar investeringer foretaget af deres egne investorer eller investorer fra en anden kontraherende part eller et tredjeland og de hertil knyttede aktiviteter, herunder forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse eller afhaendelse, afhaengigt af hvilken behandling der er den gunstigste.

8. De naermere bestemmelser for anvendelsen af stk. 7 i forbindelse med programmer, hvorunder en kontraherende part yder tilskud eller anden finansiel bistand til eller indgaar kontrakter om teknologisk forskning og udvikling i energisektoren, fastsaettes i den i stk. 4 beskrevne tillaegstraktat. Alle de kontraherende parter skal gennem Sekretariatet holde Charterkonferencen underrettet om de gennemfoerelsesbestemmelser, de anvender paa de i dette stk. beskrevne programmer.

9. Alle stater eller regionale organisationer for oekonomisk integration, som undertegner eller tiltraeder denne traktat, skal paa den dato, hvor de undertegner traktaten eller deponerer deres tiltraedelsesinstrumenter, forelaegge Sekretariatet en rapport med et resumé af alle love, bestemmelser eller andre foranstaltninger vedroerende:

a) undtagelser fra stk. 2, eller

b) de i stk. 8 omhandlede programmer.

De kontraherende parter ajourfoerer deres rapporter ved straks at forelaegge Sekretariatet eventuelle aendringer deri. Charterkonferencen gennemgaar rapporterne regelmaessigt.

Hvad angaar litra a), kan en kontraherende part i sin rapport udpege dele af energisektoren, hvor den tilstaar investorer fra andre kontraherende parter den i stk. 3 beskrevne behandling.

Hvad angaar litra b), kan Charterkonferencen i sin gennemgang undersoege virkningerne af saadanne programmer paa konkurrence og investeringer.

10. Uanset de andre bestemmelser i denne artikel finder den i stk. 3 og 7 beskrevne behandling ikke anvendelse paa beskyttelse af intellektuel ejendomsret; behandlingen paa dette omraade er som fastsat i de tilsvarende bestemmelser i de gaeldende internationale aftaler om beskyttelse af intellektuel ejendomsret, som de respektive kontraherende parter har indgaaet.

11. Med hensyn til artikel 26 betragtes en kontraherende parts anvendelse af en handelsrelateret investeringsforanstaltning, som beskrevet i artikel 5, stk. 1 og 2, paa en investering foretaget af en investor fra en anden kontraherende part bestaaende paa tidspunktet for denne anvendelse, med forbehold af artikel 5, stk. 3 og 4, som en overtraedelse af en forpligtelse indgaaet af den foerstnaevnte kontraherende part i henhold til denne del.

12. Alle de kontraherende parter soerger for, at deres nationale love indeholder effektive midler til fremsaettelse af fordringer og haandhaevelse af rettigheder med hensyn til investeringer, investeringsaftaler og investeringstilladelser.

Artikel 11

Ledende personale

1. En kontraherende part behandler, med forbehold af sine love og bestemmelser vedroerende fysiske personers indrejse, ophold og arbejde, i god tro ansoegninger fra investorer fra en anden kontraherende part og fra ledende personale, der beskaeftiges af saadanne investorer eller af saadanne investorers investeringer, om indrejse og midlertidigt ophold paa den kontraherende parts omraade med henblik paa at indlede aktiviteter i forbindelse med realisering eller udvikling, forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse eller afhaendelse af de paagaeldende investeringer, herunder ydelse af raadgivning og vigtige tekniske tjenester.

2. En kontraherende part tillader investorer fra en anden kontraherende part, som har investeringer paa dens omraade, og saadanne investorers investeringer, at beskaeftige ledende personale efter investorens eller investeringens valg, uanset nationalitet og statsborgerskab, forudsat at det paagaeldende personale har faaet tilladelse til indrejse, ophold og arbejde i den foerstnaevnte kontraherende parts omraade, og at den paagaeldende beskaeftigelse er i overensstemmelse med de betingelser og tidsfrister, der er fastsat i den tilladelse, der er indroemmet det paagaeldende personale.

Artikel 12

Erstatning for tab

1. Undtagen i tilfaelde, hvor artikel 13 finder anvendelse, tilstaas en investor fra en kontraherende part, som lider tab i tilknytning til en investering paa en anden parts omraade som foelge af krig eller anden bevaebnet konflikt, nationalt alarmberedskab, indre uroligheder eller andre lignende begivenheder i det paagaeldende omraade, af den sidstnaevnte kontraherende part den gunstigste behandling med hensyn til skadesloesholdelse, godtgoerelse, erstatning eller anden ordning, som den paagaeldende kontraherende part tilstaar andre investorer, det vaere sig partens egne investorer, investorer fra en anden kontraherende part eller investorer fra et tredjeland.

2. Med forbehold af stk. 1 tilstaas investorer fra en kontraherende part, som i en af de i stk. 1 naevnte situationer lider tab paa en anden kontraherende parts omraade

a) fordi haeren eller myndighederne i den sidstnaevnte part helt eller delvis beslaglaegger deres investeringer; eller

b) fordi den sidstnaevnte part eller dennes myndigheder helt eller delvis oedelaegger deres investeringer, uden at dette noedvendiggoeres af situationen

skadesloesholdelse eller erstatning, som i begge tilfaelde skal vaere hurtig, adaekvat og effektiv.

Artikel 13

Ekspropriering

1. Investeringer foretaget af investorer fra en kontraherende part paa en anden kontraherende parts omraade kan ikke nationaliseres, eksproprieres eller underkastes foranstaltninger med tilsvarende virkning (i det foelgende benaevnt »ekspropriering«), medmindre denne ekspropriering:

a) gennemfoeres i almenhedens interesse

b) ikke er diskriminerende

c) gennemfoeres forskriftmaessigt; og

d) ledsages af hurtig, adaekvat og effektiv erstatning.

Erstatningen beloeber sig til den eksproprierede investerings realistiske markedsvaerdi paa tidspunktet umiddelbart inden, eksproprieringen eller den forestaaende ekspropriering blev kendt paa en saadan maade, at den paavirkede investeringens vaerdi (i det foelgende benaevnt »vurderingsdato«).

Denne rimelige markedsvaerdi skal paa investorens anmodning udtrykkes i en frit konvertibel valuta paa grundlag af markedskursen for den paagaeldende valuta paa vurderingsdatoen. Erstatningen skal ogsaa omfatte en rente til en kommerciel, markedsbaseret rentesats for perioden fra eksproprieringsdatoen indtil udbetalingsdatoen.

2. Den beroerte investor har ret til at faa underkastet sin sag, vurderingen af sin investering og erstatningsbetalingen hurtig proevelse for en retlig myndighed eller anden kompetent og uafhaengig myndighed i den eksproprierende kontraherende part i henhold til denne parts lovgivning og i overensstemmelse med principperne i stk. 1.

3. For at undgaa al tvivl omfatter ekspropriering ogsaa situationer, hvor en kontraherende part eksproprierer aktiver, der indehaves af et selskab eller en virksomhed, der er etableret paa den paagaeldende parts omraade, og i hvilken en investor fra en anden kontraherende part har en investering, herunder gennem aktier.

Artikel 14

Pengeoverfoersler i forbindelse med investeringer

1. Alle de kontraherende parter skal, for saa vidt angaar investeringer paa deres omraade foretaget af investorer fra andre kontraherende parter, sikre fri overfoersel til og fra deres omraade, herunder overfoersel af:

a) startkapitalen plus eventuel yderligere kapital til vedligeholdelse og udvikling af en investering

b) afkast

c) betalinger i henhold til en kontrakt, herunder afdrag paa hovedstolen og betalinger af paaloebne renter i overensstemmelse med en laaneaftale

d) ubrugte indtaegter og andre vederlag til personale fra udlandet, der er ansat i forbindelse med den paagaeldende investering

e) udbytte af salg eller likvidation af hele eller en del af en investering

f) betalinger hidroerende fra bilaeggelse af en tvist

g) erstatningsbetalinger i henhold til artikel 12 og 13.

2. Overfoersler som omhandlet i stk. 1 effektueres straks i en frit konvertibel valuta (undtagen i tilfaelde af afkast i naturalier).

3. Overfoersler effektueres til markedskursen paa overfoerselsdatoen for saa vidt angaar spotforretninger i den valuta, der skal overfoeres. Er der ikke noget valutamarked, anvendes den seneste kurs for udefra kommende investeringer eller den seneste kurs for omregning af valuta til saerlige traekningsrettigheder, afhaengigt af hvilken kurs der er mest gunstig for investoren.

4. Uanset stk. 1 til 3 kan en kontraherende part beskytte kreditorers rettigheder eller sikre efterlevelse af de gaeldende love om udstedelse, handel med og omsaetning af vaerdipapirer og fuldbyrdelse af domme i civilretlige og strafferetlige procedurer ved at anvende de gaeldende love og bestemmelser paa rimeligt, ikke-diskriminerende grundlag og i god tro.

5. Uanset stk. 2 kan kontraherende parter, som er stater, der tilhoerte den tidligere Union af Socialistiske Sovjetrepublikker, indgaa aftaler, hvorefter overfoersler af betalinger kan effektueres i disse kontraherende parters valuta, forudsat at investeringer paa deres omraader foretaget af investorer fra andre kontraherende parter ikke i henhold til disse aftaler behandles mindre gunstigt end investeringer foretaget af investorer fra de kontraherende parter, som har indgaaet saadanne aftaler, eller investeringer foretaget af investorer fra tredjelande.

6. Uanset stk. 1, litra b), kan en kontraherende part begraense overfoersel af afkast i naturalier i tilfaelde, hvor den kontraherende part i henhold til artikel 29, stk. 2, litra a), eller GATT og de dertil knyttede instrumenter har ret til at begraense eller forbyde eksport eller salg med henblik paa eksport af det produkt, det paagaeldende afkast i naturalier bestaar af; i dette tilfaelde skal den kontraherende part tillade overfoersel af afkast i naturalier som godkendt eller specificeret i en investeringsaftale, investeringstilladelse eller anden skriftlig aftale mellem den kontraherende part og en investor fra en anden kontraherende part eller vedkommendes investering.

Artikel 15

Subrogation

1. Hvis en kontraherende part eller en af denne udpeget instans (i det foelgende benaevnt den »skadesloesholdende part«) effektuerer en betaling i henhold til en erstatning eller garanti for en investering foretaget af en investor (i det foelgende benaevnt den »skadesloesholdte part«) paa en anden parts (i det foelgende benaevnt »vaertspart«) omraade, skal vaertsparten anerkende

a) at den skadesloesholdende part overdrages alle rettigheder og fordringer i forbindelse med den paagaeldende investering, og

b) at den skadesloesholdende part har ret til at goere alle saadanne rettigheder og fordringer gaeldende gennem subrogation.

2. Den skadesloesholdende part har under alle omstaendigheder ret til

a) samme behandling med hensyn til de rettigheder og fordringer, den har opnaaet gennem den i stk. 1 omhandlede overdragelse, og

b) de samme betalinger som foelge af disse rettigheder og fordringer

som den skadesloesholdte part i medfoer af denne traktat havde ret til at modtage i tilknytning til den paagaeldende investering.

3. I en procedure i henhold til artikel 26 kan en kontraherende part ikke, med henblik paa forsvar, modkrav, ret til modregning eller af en hvilken som helst anden aarsag, goere gaeldende, at skadeserstatning eller anden erstatning for alle eller en del af de paastaaede skader er eller vil blive modtaget i henhold til en forsikrings- eller garantikontrakt.

Artikel 16

Forholdet til andre aftaler

Hvis to eller flere kontraherende parter har tiltraadt en tidligere international aftale eller tiltraeder en efterfoelgende international aftale, som vedroerer anvendelsesomraadet for denne traktats del III eller V

1) kan intet i denne traktats del III eller V fortolkes som en fravigelse fra bestemmelserne i denne anden aftale eller fra retten til bilaeggelse af tvister med hensyn hertil i henhold til den paagaeldende aftale; og

2) kan intet i bestemmelserne i den anden aftale fortolkes som en fravigelse fra bestemmelserne i denne traktats del III eller V eller fra retten til bilaeggelse af tvister med hensyn hertil i henhold til denne traktat

hvis disse bestemmelser er mere gunstige for investoren eller for investeringen.

Artikel 17

Ikke-anvendelse af del III i visse tilfaelde

Alle de kontraherende parter forbeholder sig ret til at naegte foelgende at drage fordel af del III:

1) en retlig enhed, saafremt den ejes eller kontrolleres af statsborgere i et tredjeland, og saafremt den ikke har vigtige forretningsaktiviteter paa den kontraherende parts omraade, hvor den er stiftet; eller

2) en investering, saafremt den naegtende kontraherende part fastslaar, at den paagaeldende investering er en investering foretaget af en investor fra et tredjeland, med hvilket den naegtende kontraherende part

a) ikke har diplomatiske forbindelser, eller

b) traeffer eller opretholder foranstaltninger,

i) som forbyder transaktioner med investorer fra det paagaeldende land, eller

ii) som ville blive overtraadt eller omgaaet, hvis fordelene ved del III blev indroemmet investorer fra det paagaeldende land eller disse investorers investeringer.

DEL IV FORSKELLIGE BESTEMMELSER

Artikel 18

Suveraenitet over energiressourcerne

1. De kontraherende parter anerkender en stats suveraenitet og suveraene rettigheder over sine energiressourcer. De bekraefter, at disse rettigheder skal udoeves i overensstemmelse med de folkeretlige bestemmelser.

2. Uden at dette beroerer traktatens maal, der er at fremme adgangen til energikilderne og prospektering og udvikling heraf paa et kommercielt grundlag, begraenser traktaten ikke paa nogen maade de kontraherende parters bestemmelser om ejendomsretten til energikilderne.

3. De enkelte stater bevarer navnlig retten til at bestemme, hvilke dele af deres omraader der skal stilles til raadighed for prospektering og udvikling af deres energiressourcer, hvor intensivt de maa udnyttes, og hvor hurtigt de maa udtoemmes eller paa anden maade udnyttes, samt retten til at fastsaette og opkraeve skatter, licensafgifter og andre finansielle ydelser som foelge af saadan prospektering og udnyttelse og at udstede miljoebesskyttelses- og sikkerhedsforskrifter for energiprospektering, -udvikling og -udnyttelse paa deres omraader, og til at deltage i prospektering og udnyttelse, bl.a. gennem direkte deltagelse fra regeringens side eller gennem statsvirksomheder.

4. De kontraherende parter bestraeber sig paa at fremme adgangen til energiressourcerne, bl.a. ved paa ikke-diskriminerende vis og paa grundlag af offentliggjorte kriterier at indroemme tilladelser, licenser, koncessioner og kontrakter til prospektering og efterforskning efter eller udnyttelse og udvinding af energiressourcer.

Artikel 19

Miljoeaspekter

1. De kontraherende parter skal med henblik paa baeredygtig udvikling og under hensyntagen til deres forpligtelser i henhold til de internationale miljoeaftaler, de er parter i, paa en i oekonomisk henseende effektiv maade soege at mindske skadelige miljoevirkninger paa eller uden for deres omraader foraarsaget af de operationer, der som led i energikredsloebet gennemfoeres paa deres omraader, og traeffe passende sikkerhedsforskrifter. I denne forbindelse efterlever parterne kravet om omkostningseffektivitet. Alle de kontraherende parter skal som led i deres politik og foranstaltninger bestraebe sig paa at traeffe forebyggende foranstaltninger til at forhindre eller mindske miljoeoedelaeggelser. De kontraherende parter er enige om, at den, der forurener paa de kontraherende parters omraader, i princippet skal baere omkostningerne ved forureningen, herunder graenseoverskridende forurening; dette skal ske i almenhedens interesse og uden at forvride investeringer i energikredsloebet eller den internationale samhandel. De kontraherende parter skal derfor:

a) tage hensyn til miljoeaspekterne, naar de fastlaegger og gennemfoerer deres energipolitik

b) fremme markedsorienteret prisdannelse og stoerre hensyntagen til miljoeomkostningerne og -fordelene i hele energikredsloebet

c) i overensstemmelse med artikel 34, stk. 4, fremme samarbejde om virkeliggoerelse af charterets miljoemaalsaetninger og samarbejde om internationale miljoestandarder for energikredsloebet, samtidig med at de tager hensyn til deres indbyrdes forskelle for saa vidt angaar de skadelige virkninger og bekaempelsesomkostningerne

d) goere en saerlig indsats for at forbedre energieffektiviteten, udvikle og anvende vedvarende energikilder, fremme anvendelsen af renere braendstoffer og udnytte teknologi og teknologiske midler til at mindske forureningen

e) fremme indsamling og udveksling mellem de kontraherende parter af oplysninger om miljoeforsvarlig og oekonomisk effektiv energipolitik og omkostningseffektiv praksis og teknologi

f) fremme befolkningens viden om energisystemernes miljoevirkninger, om mulighederne for at forebygge og mindske de skadelige miljoevirkninger og om omkostningerne ved de forskellige forebyggelses- og bekaempelsesforanstaltninger

g) fremme og samarbejde om forskning i og udvikling og anvendelse af energieffektive og miljoevenlige teknologier, fremgangsmaader og processer, som mindsker de skadelige miljoevirkninger af alle energikredsloebets forskellige dele paa en i oekonomisk henseende effektiv maade

h) fremme gunstige betingelser for overfoersel og videreformidling af saadanne teknologier, under hensyntagen til kravet om adaekvat og effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret:

i) fremme gennemsigtig vurdering af miljoevirkningerne af miljoefoelsomme energiinvesteringsprojekter, paa et tidligt stadium forud for beslutningstagning vedroerende saadanne projekter, og efterfoelgende overvaagning af miljoevirkningerne;

j) fremme bevidstgoerelse og udveksling af oplysninger paa internationalt plan om de kontraherende parters relevante miljoeprogrammer og -normer og om gennemfoerelsen af disse programmer og normer

k) efter anmodning og alt efter deres disponible ressourcer, deltage i udviklingen og gennemfoerelsen af passende miljoeprogrammer i de kontraherende parter.

2. Efter anmodning fra en eller flere kontraherende parter skal tvister vedroerende anvendelsen eller fortolkningen af bestemmelserne i denne artikel, for saa vidt der ikke findes ordninger til bilaeggelse af saadanne tvister i andre passende internationale fora, gennemgaas af charterkonferencen med henblik paa bilaeggelse.

3. I denne artikel forstaas ved:

a) »Energikredsloeb«: hele energikaeden, herunder aktiviteter i forbindelse med prospektering samt efterforskning efter samt produktion, omdannelse, oplagring, transport, distribution og forbrug af de forskellige energiformer og behandling og bortskaffelse af affald samt nedlukning, standsning eller ophoer af disse aktiviteter, under hensyn til kravet om minimering af skadelige miljoevirkninger

b) »Miljoevirkning«: en virkning foraarsaget af en given aktivitet paa miljoeet, herunder menneskers sundhed og sikkerhed, planter, dyr, jordbund, luft, vand, klima, landskaber og historiske monumenter eller andre anlaeg eller vekselvirkninger mellem disse faktorer; herunder ogsaa de virkninger paa kulturarven eller de sociooekonomiske vilkaar, aendringer i disse faktorer foraarsager

c) »Forbedring af energieffektiviteten«: den samme produktionsenhed (af en vare eller tjenesteydelse) bevares, uden at dens kvalitet eller ydeevne nedsaettes, samtidig med at den energimaengde, der kraeves til den paagaeldende produktion, mindskes

d) »Omkostningseffektiv«: virkeliggoerelse af et naermere bestemt maal til de lavest mulige omkostninger eller opnaaelse af den stoerst mulige fordel til en given omkostning.

Artikel 20

Gennemsigtighed

1. Alment gaeldende love, bestemmelser, retslige afgoerelser og administrative regler, som beroerer handelen med energimaterialer og -produkter, omfattes i medfoer af artikel 29, stk. 2, litra a), af bestemmelserne om gennemsigtighed i GATT og de relevante dertil knyttede instrumenter.

2. Alment gaeldende love, bestemmelser, retslige afgoerelser og administrative regler, som en kontraherende part saetter i kraft, og aftaler, der er i kraft mellem kontraherende parter, vedroerende andre spoergsmaal, der er omfattet af denne traktat, skal ogsaa offentliggoeres hurtigt, saa de kontraherende parter og investorerne kan faa kendskab dertil. Bestemmelserne i dette stykke forpligter ikke nogen kontraherende part til at afsloere fortrolige oplysninger, som vil kunne vaere til hinder for haandhaevelsen af love eller paa anden vis stride mod almene interesser eller kraenke en investors retmaessige kommercielle interesser.

3. Hver kontraherende part udpeger et eller flere informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger om de ovennaevnte love, bestemmelser, retslige afgoerelser og administrative regler kan rettes, og meddeler straks resultatet af udpegningen til Sekretariatet, som giver oplysninger herom efter anmodning.

Artikel 21

Beskatning

1. Med forbehold af denne artikel, indfoeres der ikke ved denne traktat rettigheder eller forpligtelser vedroerende de kontraherende parters skattemaessige foranstaltninger. I tilfaelde af uoverensstemmelse mellem denne artikel og andre bestemmelser i denne traktat, har denne artikel forrang.

2. Artikel 7, stk. 3, gaelder for skattemaessige foranstaltninger, medmindre de vedroerer indkomst eller kapital;dog gaelder bestemmelsen ikke for:

a) en fordel indroemmet af en kontraherende part i henhold til de skattemaessige bestemmelser i en konvention, aftale eller et arrangement som beskrevet i stk. 7, litra a), nr. ii), eller

b) skattemaessige foranstaltninger, som skal sikre effektiv skatteinddrivning, medmindre en kontraherende parts foranstaltninger vilkaarligt diskriminerer energimaterialer og -produkter med oprindelse i eller bestemt for en anden kontraherende part eller vilkaarligt begraenser fordele indroemmet i henhold til artikel 7, stk. 3.

3. Artikel 10, stk. 2 og 7, gaelder for de kontraherende parters skattemaessige foranstaltninger, medmindre de vedroerer indkomst og kapital, idet disse bestemmelser dog ikke gaelder for:

a) paalaeggelse af mestbegunstigelsesbehandlingsforpligtelser med hensyn til fordele, som er indroemmet af en kontraherende part i henhold til skattebestemmelserne i en konvention, aftale eller et arrangement, som beskrevet i stk. 7, litra a), nr. ii), eller som hidroerer fra medlemskab af en regional organisation for oekonomisk integration; eller

b) skattemaessige foranstaltninger, som skal sikre effektiv skatteinddrivning, medmindre disse foranstaltninger vilkaarligt diskriminerer en investor fra en anden kontraherende part eller vilkaarligt begraenser fordele indroemmet i henhold til investeringsbestemmelserne i denne traktat.

4. Artikel 29, stk. 2 til 6, gaelder for skattemaessige foranstaltninger, medmindre de vedroerer indkomst eller kapital.

5. a) Artikel 13 finder anvendelse paa skatter.

b) Opstaar der med hensyn til artikel 13 tvivl om, hvorvidt en skat udgoer en ekspropriering, eller hvorvidt en skat, der haevdes at udgoere en ekspropriering, er diskriminerende, finder foelgende bestemmelser anvendelse:

i) Den investor eller den kontraherende part, der haevder, at der er tale om ekspropriering, skal forelaegge den relevante kompetente skattemyndighed spoergsmaalet om, hvorvidt skatten udgoer en ekspropriering, eller hvorvidt skatten er diskriminerende. Forelaegger investoren eller den kontraherende part ikke sagen for den omhandlede myndighed, skal de organer, der skal bilaegge tvister i henhold til artikel 26, stk. 2, litra c), eller 27, stk. 2, forelaegge sagen for de relevante kompetente skattemyndigheder.

ii) De kompetente skattemyndigheder soeger at loese spoergsmaalet senest seks maaneder efter at have faaet sagen forelagt. I tilfaelde af spoergsmaal vedroerende ikke-forskelsbehandling skal de kompetente skattemyndigheder anvende bestemmelserne om ikke-forskelsbehandling i den relevante skattekonvention, eller, hvis den relevante skattekonvention ikke indeholder bestemmelser om ikke-forskelsbehandling, som kan finde anvendelse paa den paagaeldende skat, eller hvis der ikke er en saadan skattekonvention i kraft mellem de paagaeldende kontraherende parter, skal de anvende ikke-forskelsbehandlingsprincipperne i henhold til modelkonventionen om beskatning af indkomst og kapital under Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling.

iii) Organer, der anmodes om at bilaegge tvister i henhold til artikel 26, stk. 2, litra c), eller 27, stk. 2, kan tage hensyn til de konklusioner, de kompetente skattemyndigheder er naaet til med hensyn til, om skatten udgoer en ekspropriering. Disse organer skal tage hensyn til de konklusioner, de kompetente myndigheder er naaet til inden for den i nr. ii) fastsatte seksmaanedersfrist, med hensyn til, om skatten er diskriminerende. Disse organer kan ogsaa tage hensyn til konklusioner, som de kompetente skattemyndigheder naar frem til efter udloebet af seksmaanedersfristen.

iv) Inddrages de kompetente myndigheder i en saadan sag efter udloebet af den i nr. ii) omhandlede seksmaanedersfrist, kan dette under ingen omstaendigheder foere til en forsinkelse i procedurerne i henhold til artikel 26 og 27.

6. Artikel 14 begraenser ikke paa nogen maade en kontraherende parts ret til at paalaegge eller opkraeve en skat ved at tilbageholde beloebet ved kilden eller paa anden maade.

7. I denne artikel forstaas ved:

a) »Skattemaessig foranstaltning«:

i) alle skattebestemmelser i den lov, der gaelder for den kontraherende part eller for en politisk underinddeling deraf eller for en lokal myndighed

ii) alle skattebestemmelser i konventioner om undgaaelse af dobbeltbeskatning eller andre internationale aftaler eller arrangementer, som den kontraherende part er bundet af.

b) Som skat paa indkomst eller kapital betragtes alle skatter, der paalaegges indtaegter og kapital helt eller delvis, herunder skatter paa udbytte fra afstaaelse af ejendom, skatter paa fast ejendom, arv og gaver eller i det vaesentlige hertil svarende skatter, skatter paa det af virksomheder samlede udbetalte beloeb til loen eller vederlag samt skatter paa kapitalforoegelse.

c) »Kompetent skattemyndighed«: den kompetente myndighed i henhold til en dobbeltbeskatningsaftale mellem de kontraherende parter eller, hvis en saadan aftale ikke er i kraft, den minister eller det ministerium, der har skatter som myndighedsomraade, eller deres godkendte repraesentanter.

d) Udtrykket »skattebestemmelser« og »skatter« omfatter paa ingen maade told.

Artikel 22

Statsvirksomheder og virksomheder med saerlige rettigheder

1. Hver kontraherende part sikrer, at statsvirksomheder, som den maatte oprette eller viderefoere, udoever deres aktiviteter i forbindelse med salg eller levering af varer og tjenesteydelser paa dens omraade paa en maade, der er i overensstemmelse med den paagaeldende kontraherende parts forpligtelser i henhold til denne traktats del III.

2. Ingen kontraherende part maa opfordre en statsvirksomhed til eller kraeve af den, at den udoever sine aktiviteter paa den kontraherende parts omraade paa en maade, der strider mod den kontraherende parts forpligtelser i henhold til denne traktat.

3. Hver kontraherende part sikrer, at et statsorgan, som den opretter eller viderefoerer, og hvortil den overdrager regulerende, administrative eller andre regeringsbefoejelser, udoever disse befoejelser paa en maade, der er i overensstemmelse med den paagaeldende kontraherende parts forpligtelser i henhold til denne traktat.

4. Ingen kontraherende part maa opfordre noget organ, som den indroemmer eksklusive eller saerlige rettigheder, til eller kraeve af det, at det udoever sine aktiviteter paa den paagaeldende parts omraade paa en maade, der strider mod den kontraherende parts forpligtelser i henhold til denne traktat.

5. I denne artikel forstaas ved »organ« virksomheder, agenturer eller andre organisationer eller privatpersoner.

Artikel 23

Regionale og lokale myndigheders overholdelse af bestemmelserne

1. Alle de kontraherende parter har i henhold til denne traktat det fulde ansvar for, at alle traktatens bestemmelser overholdes, og traeffer alle de rimelige foranstaltninger, de har mulighed for, for at sikre, at regionale og lokale regeringer og myndigheder paa deres omraader opfylder traktatens bestemmelser.

2. Bestemmelserne om bilaeggelse af tvister i denne traktats del II, IV og V kan goeres gaeldende med hensyn til foranstaltninger, som er truffet af regionale eller lokale regeringer eller myndigheder paa en kontraherende parts omraade, og som har indvirkning paa den paagaeldende kontraherende parts overholdelse af denne traktat.

Artikel 24

Undtagelser

1. Denne artikel finder ikke anvendelse paa artikel 12, 13 og 29.

2. Bestemmelserne i denne traktat, bortset fra

a) de i stk. 1 omhandlede, og

b) for saa vidt angaar nr. i), denne traktats del III,

forhindrer ikke nogen kontraherende part i at traeffe eller haandhaeve foranstaltninger,

i) der er noedvendige for at beskytte menneskers, dyrs eller planters liv eller sundhed

ii) der er vaesentlige for erhvervelse eller distribution af energimaterialer og -produkter i situationer med forsyningsknaphed af aarsager, der ligger uden for den paagaeldende kontraherende parts kontrol, forudsat at saadanne foranstaltninger er i overensstemmelse med principperne om,

A) at alle andre kontraherende parter har ret til en rimelig andel af de internationale forsyninger af saadanne energimaterialer og -produkter, og

B) at saadanne foranstaltninger, som strider mod denne traktat, skal indstilles, saa snart de betingelser, der laa til grund herfor, ikke laengere foreligger

iii) som er bestemt til at gavne investorer, som tilhoerer den oprindelige befolkning eller socialt eller oekonomisk daarligt stillede personer eller befolkningsgrupper eller deres investeringer, og som anmeldes til Sekretariatet som saadanne, forudsat at disse foranstaltninger

A) ikke har betydelig indvirkning paa den paagaeldende kontraherende parts oekonomi, og

B) ikke diskriminerer mellem investorer fra andre kontraherende parter og investorer fra den paagaeldende kontraherende part, medmindre sidstnaevnte henhoerer til dem, foranstaltningerne er bestemt for

forudsat at ingen saadan foranstaltning udgoer en skjult begraensning for oekonomiske aktiviteter i energisektoren eller vilkaarlig eller ubegrundet forskelsbehandling mellem kontraherende parter eller mellem investorer eller andre interesserede personer fra kontraherende parter. Saadanne foranstaltninger skal vaere behoerigt begrundede og maa ikke mere end strengt noedvendigt til det erklaerede formaal ophaeve eller mindske de fordele, som en eller flere andre kontraherende parter med rimelighed kan forvente i henhold til denne traktat.

3. Bestemmelserne i denne traktat, bortset fra de i stk. 1 omhandlede, maa ikke fortolkes saaledes, at de kan forhindre kontraherende parter i at traeffe foranstaltninger, som de finder noedvendige:

a) til beskyttelse af deres vaesentlige sikkerhedsinteresser, herunder interesser,

i) der vedroerer militaere anlaegs forsyning med energimaterialer og -produkter, eller

ii) foranstaltninger, der traeffes i krigstid, under vaebnede konflikter eller andre beredskabssituationer i de internationale forbindelser

b) som led i gennemfoerelsen af deres politik for ikkespredning af kernevaaben eller andre eksplosive nukleare anordninger, eller som kraeves til opfyldelse af deres forpligtelser i henhold til traktaten om ikkespredning af kernevaaben, retningslinjerne for eksportlande af udstyr og teknologi paa det nukleare omraade (Nuclear Suppliers Guidelines) samt andre internationale forpligtelser eller forstaaelser vedroerende ikke-spredning; eller

c) til opretholdelse af den offentlige orden.

Saadanne foranstaltninger maa ikke udgoere en skjult begraensning af transit.

4. Bestemmelserne i denne traktat om mestbegunstigelsesbehandling forpligter ikke nogen kontraherende part til at lade investorer i andre kontraherende parter nyde praeferencebehandling:

a) som foelge af den paagaeldende kontraherende parts medlemskab af et frihandelsomraade eller en toldunion, eller

b) som indroemmes gennem en bilateral eller multilateral aftale om oekonomisk samarbejde mellem stater, der var del af den tidligere Union af Socialistiske Sovjetrepublikker, indtil deres gensidige oekonomiske forbindelser fastsaettes paa et definitivt grundlag.

Artikel 25

Aftaler om oekonomisk integration

1. Bestemmelserne i denne traktat maa ikke fortolkes saaledes, at de forpligter en kontraherende part, som er part i en aftale om oekonomisk integration (i det foelgende benaevnt »AOEI«), til, gennem mestbegunstigelsesbehandling, at lade en anden part, som ikke er part i den paagaeldende AOEI, nyde godt af praeferencebehandling, der anvendes mellem parterne i den paagaeldende AOEI som foelge af deres deltagelse heri.

2. I stk. 1 forstaas ved »AOEI« en aftale om vaesentlig liberalisering af bl.a. handel og investeringer baseret paa regler om forbud mod eller fjernelse af praktisk talt al forskelsbehandling mellem parterne heri gennem ophaevelse af eksisterende diskriminerende foranstaltninger og/eller forbud mod nye eller supplerende diskriminerende foranstaltninger, enten paa tidspunktet for den paagaeldende aftales ikrafttraeden eller inden for en rimelig tidsramme.

3. Denne artikel beroerer ikke anvendelsen af GATT og de dertil knyttede instrumenter i henhold til artikel 29.

DEL V BILAEGGELSE AF TVISTER

Artikel 26

Bilaeggelse af tvister mellem en investor og en kontraherende part

1. Tvister mellem en kontraherende part og en investor fra en anden kontraherende part vedroerende en investering foretaget af sidstnaevnte paa den foerstnaevntes omraade og vedroerende en paastaaet misligholdelse fra den foernaevnte parts side af en forpligtelse i henhold til del III, skal om muligt afgoeres i mindelighed.

2. Kan saadanne tvister ikke afgoeres efter bestemmelserne i stk. 1 inden tre maaneder efter den dato, hvor en af parterne i tvisten har anmodet om mindelig afgoerelse, kan den i tvisten deltagende investor vaelge at henvise tvisten til bilaeggelse:

a) for den tvistende kontraherende parts domstol eller forvaltningsdomstol

b) i overensstemmelse med en tidligere fastsat, anvendelig bilaeggelsesprocedure, eller

c) i overensstemmelse med stk. 3 til 8.

3. a) Udelukkende med forbehold af litra b) og c) giver alle de kontraherende parter hermed deres ubetingede samtykke til, at en tvist henvises til international voldgift eller forligsmaegling i overensstemmelse med denne artikel.

b) i) De i bilag ID opfoerte kontraherende parter giver ikke et saadant ubetinget samtykke, hvis investoren tidligere har henvist tvisten i henhold til stk. 2, litra a) eller b).

ii) Med henblik paa gennemsigtighed skal alle de i bilag ID opfoerte kontraherende parter forelaegge Sekretariatet en skriftlig erklaering om deres politik, praksis og betingelser paa dette omraade senest paa datoen for deponering af deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument i overensstemmelse med artikel 39 eller deponering af deres tiltraedelsesinstrument i overensstemmelse med artikel 41.

c) Kontraherende parter, der er opfoert i bilag IA, giver ikke et saadant ubetinget samtykke med hensyn til tvister, der opstaar vedroerende artikel 10, stk. 1, sidste punktum.

4. Vaelger en investor at henvise tvisten til afgoerelse i henhold til stk. 2, litra c), skal vedkommende yderligere give skriftligt samtykke til, at tvisten henvises til:

a) i) Det Internationale Center til Bilaeggelse af Investeringstvister, oprettet i henhold til konventionen om bilaeggelse af investeringstvister mellem stater og statsborgere fra andre stater, aabnet for undertegnelse i Washington den 18. marts 1965 (i det foelgende benaevnt »ICSID-konventionen«), hvis baade investorens kontraherende part og den tvistende kontraherende part er parter i ICSID-konventionen; eller

ii) Det Internationale Center til Bilaeggelse af Investeringsattester, oprettet i henhold til den i nr. i) naevnte konvention, paa grundlag af reglerne for den supplerende ordning for centrets sekretariats administration af procedurerne (i det foelgende benaevnt »reglerne for den supplerende ordning«), hvis investorens kontraherende part eller den tvistende kontraherende part, men ikke begge, er part i ICSID-konventionen; eller

b) en enkelt voldgiftsmand eller en ad hoc-voldgiftsdomstol etableret i henhold til voldgiftsreglerne i De Forenede Nationers Kommission for International Handelsret (i det foelgende benaevnt »UNCITRAL«); eller

c) en voldgiftsprocedure under Stockholms handelskammers voldgiftsinstitut.

5. a) Samtykke i henhold til stk. 3 skal, sammen med investorens skriftlige samtykke i henhold til stk. 4, anses for at opfylde kravet om:

i) skriftligt samtykke fra parterne i en tvist i overensstemmelse med ICSID-konventionens kapitel II og reglerne for tillaegsordningen

i) en »skriftlig aftale« i overenstemmelse med artikel II i De Forenede Nationers konvention om anerkendelse og fuldbyrdelse af udenlandske voldgiftsafgoerelser, udfaerdiget i New York den 10. juni 1958 (i det foelgende benaevnt »New York-konventionen«); og

iii) »at parterne i en kontrakt har vedtaget det skriftligt« i overensstemmelse med artikel 1 i UNCITRAL-voldgiftsreglerne.

b) Voldgift i henhold til denne artikel skal paa anmodning af en part i tvisten gennemfoeres i en stat, som er part i New York-konventionen. Klager, der henvises til voldgift i henhold til denne bestemmelse, betragtes som vaerende affoedt af et handelsforhold eller en handelstransaktion som omhandlet i New York-konventionens artikel I.

6. En voldgiftsret oprettet i henhold til stk. 4 afgoer tvistens genstand i overensstemmelse med denne traktat og de gaeldende regler og principper i international ret.

7. En investor, bortset fra en fysisk person, som har samme statsborgerskab som en kontraherende part, der er part i tvisten paa datoen for det i stk. 4 omhandlede skriftlige samtykke, og som, inden der opstaar en tvist mellem vedkommende investor og den paagaeldende kontraherende part, kontrolleres af investorer fra en anden kontraherende part, skal med henblik paa ICSID-konventionens artikel 25, stk. 2, litra b), behandles som en »statsborger fra en anden kontraherende stat« og skal med henblik paa artikel 1, stk. 6, i reglerne om tillaegsordningen behandles som en »statsborger fra en anden stat«.

8. Voldgiftskendelser, som ogsaa kan omfatte tilkendelse af renter, er endelige og bindende for tvistens parter. En voldgiftskendelse vedroerende en foranstaltning truffet af en regional eller lokal regering eller myndighed i den kontraherende part, der er part i tvisten, skal indeholde bestemmelse om, at den kontraherende part kan yde finansiel erstatning i stedet for en anden fastsat skadeserstatning. Hver kontraherende part gennemfoerer straks saadanne kendelser og soerger for, at de fuldbyrdes effektivt paa deres omraade.

Artikel 27

Bilaeggelse af tvister mellem kontraherende parter

1. De kontraherende parter bestraeber sig paa at bilaegge tvister vedroerende anvendelsen eller fortolkningen af denne traktat ad diplomatisk vej.

2. Hvis en tvist ikke er bilagt i overensstemmelse med stk. 1 inden for en rimelig tidsfrist, kan begge tvistens parter, medmindre andet er fastsat i denne traktat eller vedtaget skriftligt af de kontraherende parter eller, for saa vidt dette angaar anvendelse eller fortolkning af artikel 6 eller artikel 19 eller, for kontraherende parter opfoert i bilag IA, artikel 10, stk. 1, sidste punktum, efter skriftlig meddelelse til den anden part i tvisten, henvise tvisten til en ad hoc-voldgiftsret i henhold til denne artikel.

3. En saadan ad hoc-voldgiftsret oprettes paa foelgende maade:

a) Den part, der indleder proceduren, udpeger et medlem til Voldgiftsretten og underretter den anden kontraherende part i tvisten herom inden 30 dage efter, at den anden kontraherende part har modtaget den i stk. 2 omhandlede meddelelse.

b) Inden 60 dage efter modtagelsen af den i stk. 2 naevnte skriftlige meddelelse udpeger den anden kontraherende part, der er part i tvisten, et medlem. Hvis udpegningen ikke finder sted inden for den foreskrevne tidsfrist, kan den kontraherende part, der har indledt proceduren, inden for 90 dage efter modtagelsen af den i stk. 2 omhandlede skriftlige meddelelse, kraeve, at udpegningen finder sted i overensstemmelse med stk. 3, litra d).

c) Et tredje medlem, som ikke maa vaere statsborger i en kontraherende part, der er part i tvisten, udpeges af de kontraherende parter, der er parter i tvisten. Dette medlem er formand for Voldgiftsretten. Hvis de kontraherende parter inden for 150 dage efter modtagelsen af den i stk. 2 omhandlede meddelelse er ude af stand til at enes om udpegningen af det tredje medlem, finder denne udpegning, i overensstemmelse med litra d), sted efter anmodning fra en af de to kontraherende parter indgivet 180 dage efter modtagelsen af meddelelsen.

d) Udpegninger, der begaeres i overensstemmelse med dette stykke, foretages af generalsekretaeren for Den Staaende Voldgiftsret senest 30 dage efter modtagelsen af begaering herom. Er generalsekretaeren forhindret, foretages udpegningerne af praesidiets foerstesekretaer. Hvis ogsaa denne er forhindret, foretages udpegningerne af rettens alderspraesident.

e) Udpegninger i overensstemmelse med litra a) til d) skal foretages under hensyntagen til kandidaternes kvalifikationer og erfaringer, navnlig paa de af denne traktat omfattede omraader.

f) Medmindre de kontraherende parter er blevet enige om det modsatte, gaelder voldgiftsreglerne under UNCITRAL, for saa vidt de kontraherende parter, der er parter i tvisten, eller voldgiftsmaendene ikke afviger derfra. Voldgiftsretten traeffer sine afgoerelser ved flertalsafstemning blandt medlemmerne.

g) Voldgiftsretten afgoer tvisten i overensstemmelse med denne traktat og relevante folkeretlige regler og principper.

h) Voldgiftskendelsen er endelig og bindende for de kontraherende parter, der er parter i tvisten.

i) Hvis Voldgiftsretten i sin kendelse finder, at en foranstaltning truffet af en regional eller lokal regering eller myndighed paa en i bilag P, del I, opfoert kontraherende parts omraade ikke er i overensstemmelse med denne traktat, kan begge tvistens parter goere bestemmelserne i bilag P, del II, gaeldende.

j) Voldgiftsrettens udgifter, herunder vederlag til rettens medlemmer, afholdes med lige store dele af de kontraherende parter, der er parter i tvisten. Voldgiftsretten kan imidlertid efter eget skoen afgoere, at en af de tvistende kontraherende parter skal betale en stoerre andel af omkostningerne.

k) Medmindre de kontraherende parter, der er parter i tvisten, vedtager andet, har Voldgiftsretten saede i Haag og udnytter Den Staaende Voldgiftsrets lokaler og faciliteter.

l) En genpart af voldgiftskendelsen deponeres hos Sekretariatet, som stiller den til raadighed for alle interesserede.

Artikel 28

Ikke-anvendelse af artikel 27 paa visse tvister

En tvist mellem kontraherende parter vedroerende anvendelsen eller fortolkningen af artikel 5 eller 29 bilaegges ikke i henhold til artikel 27, medmindre de tvistende kontraherende parter enes herom.

DEL VI OVERGANGSBESTEMMELSER

Artikel 29

Midlertidige bestemmelser om handelsrelaterede spoergsmaal

1. Bestemmelserne i denne artikel finder anvendelse paa handel med energimaterialer og -produkter mellem kontraherende parter, hvoraf en eller flere ikke er part i GATT og de dertil knyttede instrumenter.

2. a) Handel med energimaterialer og -produkter mellem kontraherende parter, hvoraf mindst én ikke er part i GATT eller et dertil knyttet relevant instrument, reguleres, med forbehold af litra b) og c) og de i bilag G fastsatte undtagelser og bestemmelser, af bestemmelserne i GATT 1947 og de dertil knyttede instrumenter, som gaeldende pr. 1. marts 1994 og anvendt af GATT 1947-parterne i deres indbyrdes handel med energimaterialer og -produkter, som om alle de kontraherende parter var parter i GATT 1947 og de dertil knyttede instrumenter.

b) Handel af denne art praktiseret af en kontraherende part, som er en stat, der var en del af den tidligere Union af Socialistiske Sovjetrepublikker, kan i stedet, med forbehold af bestemmelserne i bilag TFU, reguleres ved en aftale mellem to eller flere saadanne stater indtil den 1. december 1999 eller indtil den paagaeldende kontraherende parts tiltraedelse af GATT, afhaengigt af hvilken dato der er den tidligste.

c) For handel mellem to parter, der er parter i GATT, finder litra a) ikke anvendelse, hvis en af parterne ikke er part i GATT 1947.

3. Hver signatar af denne traktat og hver stat eller regional organisation for oekonomisk integration, der tiltraeder denne traktat, skal paa datoen for deres undertegnelse eller deponering af deres tiltraedelsesinstrumenter give Sekretariatet en liste over alle toldsatser og andre afgifter paa energimaterialer og -produkter i forbindelse med import eller eksport, med angivelse af disse toldsatsers og andre afgifters beloebsmaessige stoerrelse paa datoen for undertegnelse eller deponering. AEndringer i disse toldsatser eller andre afgifter meddeles Sekretariatet, som underretter de kontraherende parter herom.

4. Alle de kontraherende parter bestraeber sig paa ikke at forhoeje toldsatser eller andre afgifter i forbindelse med import eller eksport,

a) naar det drejer sig om import af energimaterialer og -produkter anfoert i afsnit I af listen vedroerende de kontraherende parter som omhandlet i artikel II i GATT, over den taerskel, der er fastsat i den naevnte liste, hvis den kontraherende part er part i GATT

b) naar det drejer sig om eksport af energimaterialer og -produkter og import heraf, hvis den kontraherende part ikke er part i GATT, over den taerskel, der senest er meddelt Sekretariatet, medmindre andet er tilladt i medfoer af stk. 2, litra a).

5. En kontraherende part kan kun forhoeje disse toldsatser og andre afgifter over den i stk. 4 omhandlede taerskel,

a) hvis dette, for en sats eller anden afgift opkraevet i forbindelse med import, ikke er i overensstemmelse med de anvendelige bestemmelser i GATT, bortset fra de bestemmelser i GATT 1947 og de dertil knyttede instrumenter, der er opfoert i bilag G, og de tilsvarende bestemmelser i GATT 1994 og de dertil knyttede instrumenter; eller

b) hvis den kontraherende part, saa vidt det er den muligt i henhold til dens lovgivningsmaessige procedurer, har meddelt Sekretariatet, at den agter at foretage en saadan forhoejelse, har givet andre interesserede kontraherende parter rimelig mulighed for at blive hoert om den planlagte forhoejelse og har taget hensyn til eventuelle bemaerkninger fra disse kontraherende parter.

6. Signatarerne forpligter sig til senest den 1. januar 1995, med henblik paa indgaaelse inden den 1. januar 1998, at indlede forhandlinger, i givet fald i lyset af udviklingen i verdenshandelssystemet, om en aendring af denne traktat, som med forbehold af de heri fastsatte betingelser forpligter hver kontraherende part til ikke at haeve disse toldsatser eller afgifter over den i den paagaeldende aendring foreskrevne taerskel.

7. Bilag D finder anvendelse paa tvister vedroerende overholdelsen af bestemmelser om handel i henhold til denne artikel og, medmindre begge de kontraherende parter enes om andet, paa tvister vedroerende overholdelsen af artikel 5 mellem kontraherende parter, hvoraf mindst én ikke er part i GATT, idet bilag D dog ikke finder anvendelse paa tvister mellem kontraherende parter, hvis tvistens genstand skyldes en aftale,

a) som er blevet anmeldt i overensstemmelse med og opfylder de andre krav i stk. 2, litra b), og bilag TFU; eller

b) som opretter et frihandelsomraade eller en toldunion som beskrevet i artikel XXIV i GATT.

Artikel 30

Udviklingen i internationale handelsaftaler

De kontraherende parter forpligter sig til i lyset af resultaterne af Uruguay-runden af forhandlingerne om multilateral handel, i det vaesentlige nedfaeldet i slutakten herom, udfaerdiget i Marrakesh den 15. april 1994, senest den 1. juli 1995 eller ved denne traktats ikrafttraeden, afhaengigt af hvilken dato der er den seneste, at indlede overvejelser om passende aendringer til denne traktat med henblik paa Charterkonferencens vedtagelse heraf.

Artikel 31

Energiteknisk udstyr

Den midlertidige charterkonference vil paa sit foerste moede undersoege mulighederne for at indlemme energiteknisk udstyr i denne traktats handelsbestemmelser.

Artikel 32

Overgangsbestemmelser

1. I erkendelse af, at der kraeves tid til at tilpasse sig de markedsoekonomiske betingelser, kan en i bilag T opfoert kontraherende part midlertidigt udsaette fuldstaendig opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til en eller flere af foelgende bestemmelser i denne traktat, med forbehold af betingelserne i stk. 3 til 6:

artikel 6, stk. 2 og 5

artikel 7, stk. 4

artikel 9, stk. 1

artikel 10, stk. 7 - saerlige foranstaltninger

artikel 14, stk. 1, litra d) - kun vedroerende overfoersel af ubrugte indtaegter

artikel 20, stk. 3

artikel 22, stk. 1 og 3.

2. De andre kontraherende parter bistaar en kontraherende part, som i henhold til stk. 1 midlertidigt har udsat fuldstaendig opfyldelse af sine forpligtelser, med at skabe betingelserne for, at denne midlertidige udsaettelse kan afsluttes. Denne bistand kan ydes i den form, som de andre kontraherende parter anser for mest effektiv til at imoedekomme de i henhold til stk. 4, litra c), anmeldte behov, herunder i givet fald gennem bilaterale eller multilaterale aftaler.

3. De gaeldende bestemmelser, stadierne hen imod fuldstaendig gennemfoerelse af de enkelte bestemmelser, de foranstaltninger, der skal traeffes, og den dato eller undtagelsesvis den begivenhed, inden for hvilken de enkelte stadier skal vaere fuldfoert og foranstaltningerne truffet, er opfoert i bilag T for hver kontraherende part, der begaerer overgangsforanstaltninger. Hver af disse kontraherende parter traeffer den opfoerte foranstaltning inden for den i bilag T anfoerte dato for de enkelte bestemmelser og stadier. Kontraherende parter, som i henhold til stk. 2 midlertidigt har udsat fuldstaendig opfyldelse af deres forpligtelser, forpligter sig til at opfylde disse forpligtelser fuldt ud senest den 1. juli 2001. Finder en kontraherende part som foelge af saerlige omstaendigheder det noedvendigt at anmode om forlaengelse af fristen for en saadan midlertidig udsaettelse eller om indfoerelse af yderligere midlertidig udsaettelse i bilag T, traeffer Charterkonferencen afgoerelse om aendring af bilag T i overensstemmelse hermed.

4. Kontraherende parter, som har gjort overgangsforanstaltninger gaeldende, skal mindst hver tolvte maaned give Sekretariatet meddelelse om:

a) gennemfoerelsen af de i bilag T opfoerte foranstaltninger og om deres fremskridt hen imod fuldstaendig opfyldelse af forpligtelserne

b) de fremskridt, de i de foelgende tolv maaneder forventer at goere hen imod fuldstaendig opfyldelse af deres forpligtelser, og om eventuelle problemer, de forudser, og om, hvordan de agter at loese saadanne problemer

c) behovet for teknisk bistand til at fremskynde fuldfoerelsen af de i bilag T anfoerte stadier, som kraeves til fuldstaendig gennemfoerelse af denne traktat, eller til at loese eventuelle problemer anmeldt i henhold til litra b) samt til at fremme andre noedvendige markedsorienterede reformer og modernisering af energisektoren

d) eventuelt behov for at fremsaette en anmodning i henhold til stk. 3.

5. Sekretariatet:

a) rundsender de i stk. 4 omhandlede meddelelser til alle de kontraherende parter

b) rundsender oensker og tilbud om teknisk bistand som omhandlet i stk. 2 og stk. 4, litra c), og soeger aktivt, i givet fald gennem eksisterende ordninger i andre internationale organisationer, at forene disse oensker med de relevante tilbud

c) rundsender hver sjette maaned et resumé af eventuelle meddelelser i henhold til stk. 4, litra a) eller d), til alle de kontraherende parter.

6. Charterkonferencen gennemgaar aarligt de kontraherende parters fremskridt med gennemfoerelsen af bestemmelserne i denne artikel og sammenkoblingen af behov for og tilbud om teknisk bistand som omhandlet i stk. 2 og stk. 4, litra c). Charterkonferencen kan i forbindelse med denne gennemgang vedtage passende foranstaltninger.

DEL VII STRUKTUR OG INSTITUTIONER

Artikel 33

Energicharterprotokoller og -erklaeringer

1. Charterkonferencen kan bemyndige forhandling af energicharterprotokoller eller -erklaeringer som middel til at opfylde charterets maal og principper.

2. Enhver signatar af charteret kan deltage i saadanne forhandlinger.

3. En stat eller en regional organisation for oekonomisk integration kan ikke blive part i en protokol eller erklaering, medmindre den er eller samtidig bliver signatar af charteret og kontraherende part i denne traktat.

4. Med forbehold af stk. 3 og stk. 6 litra a), fastsaettes de slutbestemmelser, der finder anvendelse paa en protokol, i den paagaeldende protokol.

5. En protokol gaelder kun for de kontraherende parter, som giver deres samtykke til at vaere bundet af den, og ophaever ikke rettighederne og forpligtelserne for de kontraherende parter, der ikke er parter i protokollen.

6. a) En protokol kan tildele Charterkonferencen og Sekretariatet opgaver, idet dog en saadan tildeling af opgaver kun kan foretages ved en protokolaendring, hvis den paagaeldende aendring godkendes af Charterkonferencen, hvis godkendelse ikke er underkastet nogen bestemmelse i protokollen, som er godkendt ved litra b).

b) En protokol, som omhandler afgoerelser, der skal traeffes af Charterkonferencen, kan, med forbehold af litra a), med hensyn til disse afgoerelser fastsaette:

i) andre afstemningsregler end fastsat i artikel 36

ii) at kun parter i protokollen betragtes som kontraherende parter, for saa vidt angaar artikel 36, eller stemmeberettigede i henhold til de i protokollen fastsatte regler.

Artikel 34

Energicharterkonferencen

1. De kontraherende parter moedes regelmaessigt i Energicharterkonferencen (i det foelgende benaevnt »Charterkonferencen«), hvortil hver kontraherende part kan sende en repraesentant. Ordinaere moeder afholdes med mellemrum, der fastsaettes af Charterkonferencen.

2. Charterkonferencen kan afholde ekstraordinaere moeder efter afgoerelse fra Charterkonferencen eller efter skriftlig anmodning fra en hvilken som helst kontraherende part, forudsat at denne anmodning faar tilslutning fra mindst en tredjedel af de kontraherende parter senest seks uger efter, at Sekretariatet har underrettet de kontraherende parter herom.

3. Charterkonferencens opgaver er foelgende:

a) den udfoerer de opgaver, den har faaet tildelt ved denne traktat og protokollerne hertil

b) den overvaager og fremmer opfyldelsen af charterets principper og bestemmelserne i denne traktat og protokollerne hertil

c) den fremmer, i overensstemmelse med denne traktat og protokollerne hertil, samordning af passende generelle foranstaltninger til opfyldelse af charterets principper

d) den gennemgaar og vedtager de arbejdsprogrammer, som skal udfoeres af sekretariatet

e) den gennemgaar og godkender Sekretariatets aarsregnskaber og budget

f) den gennemgaar og godkender eller vedtager betingelserne i aftaler vedroerende hovedsaedet eller andre aftaler, herunder privilegier og immuniteter for Charterkonferencen og Sekretariatet

g) den ansporer til samarbejdsbestraebelser, der tager sigte paa at lette og fremme markedsorienterede reformer og modernisering af energisektoren i de lande i Central- og OEsteuropa og den tidligere Union af Socialistiske Sovjetrepublikker, der befinder sig i en oekonomisk overgangssituation

h) den godkender forhandlingsmandatet for protokoller og gennemgaar og vedtager teksterne til saadanne protokoller og aendringer dertil

i) den bemyndiger forhandling af erklaeringer og godkender afgivelsen heraf

j) den traeffer afgoerelse om tiltraedelser af denne traktat

k) den bemyndiger forhandling af og gennemgaar og godkender eller vedtager associeringsaftaler

l) den gennemgaar og vedtager aendringer til denne traktat

m) den gennemgaar og godkender aendringer og tekniske modifikationer til bilagene til denne traktat

n) den udpeger generalsekretaeren og traeffer de noedvendige afgoerelser til Sekretariatets oprettelse og drift, herunder dets opbygning, antal ansatte og vedtaegterne for ansaettelse af ledende personale og andre medarbejdere.

4. Af besparelses- og effektivitetshensyn skal Charterkonferencen i udfoerelsen af sine opgaver, gennem Sekretariatet samarbejde med og i videst muligt omfang udnytte andre institutioners og organisationers tjenesteydelser og programmer, naar disse institutioner og organisationer har anerkendt kompetence paa omraader med tilknytning til maalene med denne traktat.

5. Charterkonferencen kan oprette hjaelpeorganer, som den finder hensigtsmaessige til udfoerelse af sine opgaver.

6. Charterkonferencen gennemgaar og vedtager sin forretningsorden og finansielle bestemmelser.

7. I 1999 og derefter skal Charterkonferencen med mellemrum (paa hoejst fem aar), der skal fastsaettes af Charterkonferencen, til bunds gennemgaa de i denne traktat fastsatte opgaver i lyset af, i hvor vid udstraekning bestemmelserne i denne traktat og protokollerne er blevet foert ud i livet. Ved afslutningen af hver gennemgang kan Charterkonferencen aendre eller ophaeve de i stk. 3 beskrevne opgaver og oploese Sekretariatet.

Artikel 35

Sekretariat

1. Til gennemfoerelse af sine opgaver raader Charterkonferencen over et sekretariat, som bestaar af en generalsekretaer og et saa faatalligt personale, som effektiv drift tillader.

2. Generalsekretaeren udpeges af Charterkonferencen. Hans foerste embedsperiode er paa hoejst fem aar.

3. Sekretariatet er i udoevelsen af sine opgaver ansvarlig over for Charterkonferencen og aflaegger beretning til denne.

4. Sekretariatet yder Charterkonferencen al noedvendig bistand med opfyldelsen af dens forpligtelser og udoever alle de opgaver, det har faaet tildelt i henhold til denne traktat eller protokoller hertil, og alle andre opgaver, som Charterkonferencen maatte tildele det.

5. Sekretariatet kan indgaa administrative og kontraktlige aftaler med henblik paa effektiv udoevelse af sine opgaver.

Artikel 36

Afstemning

1. Til Charterkonferencens afgoerelser paa nedenstaaende omraader kraeves enstemmighed mellem de kontraherende parter, der er til stede og afgiver stemme paa Charterkonferencens moeder:

a) vedtagelse af aendringer til denne traktat, bortset fra aendringer til artikel 34 og 35 samt bilag T

b) godkendelse af tiltraedelser af denne traktat i henhold til artikel 41 af stater eller regionale organisationer for oekonomisk integration, som ikke var signatarer af charteret den 16. juni 1995

c) bemyndigelse af forhandling af og godkendelse eller vedtagelse af teksten til associeringsaftaler

d) godkendelse af aendringer til bilag EM, NI, G og B

e) godkendelse af tekniske aendringer til bilagene til denne traktat

f) godkendelse af generalsekretaerens udnaevnelser af paneldeltagere i henhold til bilag D, punkt 7.

De kontraherende parter goer deres yderste for at naa til enighed ved konsensus om alle andre spoergsmaal, de skal traeffe afgoerelse om i henhold til denne traktat. Naas der ikke enighed ved konsensus, finder stk. 2 til 5 anvendelse.

2. Afgoerelser om budgetspoergsmaal som omhandlet i artikel 34, stk. 3, litra e), traeffes med kvalificeret flertal af de kontraherende parter, hvis paalignede bidrag som anfoert i bilag B tilsammen udgoer mindst tre fjerdedele af de samlede paalignede bidrag.

3. Afgoerelser om spoergsmaal som omhandlet i artikel 34, stk. 7, traeffes med tre fjerdedeles flertal af de kontraherende parter.

4. Bortset fra de i stk. 1, litra a) til f), og stk. 2 og 3 anfoerte tilfaelde og med forbehold af stk. 6 traeffes de i denne traktat omhandlede afgoerelser med tre fjerdedeles flertal af de kontraherende parter, der er til stede og afgiver stemme paa det moede i Charterkonferencen, hvor saadanne spoergsmaal skal afgoeres.

5. I denne artikel forstaas ved »kontraherende parter, der er til stede og afgiver stemme«, kontraherende parter, der er til stede, og som afgiver ja- eller nej-stemme, dog saaledes at Charterkonferencen kan vedtage en forretningsorden, hvorefter de kontraherende parter kan traeffe saadanne afgoerelser pr. brev.

6. Med forbehold af stk. 2 er ingen afgoerelse, som er naevnt i denne artikel, gyldig, medmindre den har tilslutning fra et simpelt flertal af de kontraherende parter.

7. Naar regionale organisationer for oekonomisk integration afgiver stemme, raader de over et antal stemmer svarende til antallet af deres medlemsstater, der er kontraherende parter i denne traktat. Disse organisationer anvender ikke deres stemmeret, saafremt deres medlemsstater anvender deres stemmeret, og vice versa.

8. Er en kontraherende part til stadighed bagud med opfyldelsen af sine finansielle forpligtelser i henhold til denne traktat, kan Charterkonferencen helt eller delvis ophaeve vedkommende kontraherende parts stemmeret.

Artikel 37

Finansieringsprincipper

1. Hver kontraherende part baerer sine egne omkostninger til repraesentation paa moeder i Charterkonferencen og eventuelle hjaelpeorganer.

2. Omkostningerne ved Charterkonferencens og eventuelle hjaelpeorganers moeder betragtes som sekretariatsudgifter.

3. Sekretariatsudgifterne afholdes af de kontraherende parter afhaengigt af deres betalingskapacitet, fastlagt som anfoert i bilag B, hvis bestemmelser kan aendres i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra d).

4. Protokoller skal indeholde bestemmelser til sikring af, at alle sekretariatsudgifter hidroerende fra de paagaeldende protokoller afholdes af parterne deri.

5. Charterkonferencen kan endvidere acceptere frivillige bidrag fra en eller flere kontraherende parter eller fra andre kilder. Omkostninger, der daekkes med saadanne bidrag, betragtes ikke som sekretariatsudgifter som omhandlet i stk. 3.

DEL VIII AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 38

Undertegnelse

Denne traktat er aaben for undertegnelse i Lissabon fra den 17. december 1994 til den 16. juni 1995 for stater og regionale organisationer for oekonomisk integration, som har undertegnet charteret.

Artikel 39

Ratifikation, accept eller godkendelse

Denne traktat forelaegges signatarerne til ratifikation, accept eller godkendelse. Ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne deponeres hos depositaren.

Artikel 40

Anvendelse paa territorier

1. Stater eller regionale organisationer for oekonomisk integration kan paa tidspunktet for undertegnelse, ratifikation, accept, godkendelse eller tiltraedelse i en erklaering deponeret hos depositaren erklaere, at traktaten skal vaere bindende for dem med hensyn til alle de territorier, for hvis internationale forbindelser de er ansvarlige, eller med hensyn til et eller flere af disse territorier. En saadan erklaering faar virkning samtidig med, at traktaten traeder i kraft for den paagaeldende kontraherende part.

2. Kontraherende parter kan paa et senere tidspunkt i en erklaering deponeret hos depositaren binde sig i henhold til denne traktat med hensyn til andre i erklaeringen anfoerte territorier. Med hensyn til saadanne territorier traeder traktaten i kraft paa den halvfemsindstyvende dag efter depositarens modtagelse af den paagaeldende erklaering.

3. Erklaeringer afgivet i henhold til stk. 1 og 2, kan med hensyn til et i den paagaeldende erklaering anfoert territorium traekkes tilbage ved en meddelelse herom til depositaren. Med forbehold af artikel 47, stk. 3, traeder tilbagetraekningen i kraft efter udloebet af et aar efter depositarens modtagelse af meddelelsen herom.

4. Definitionen af »omraade« i artikel 1, nr. 10, skal forstaas paa baggrund af enhver erklaering afgivet i henhold til naervaerende artikel.

Artikel 41

Tiltraedelse

Denne traktat er aaben for tiltraedelse fra den dato, hvor traktaten lukkes for undertegnelse, for stater og regionale organisationer for oekonomisk integration, som har undertegnet charteret, paa betingelser, der skal godkendes af Charterkonferencen. Tiltraedelsesinstrumenterne deponeres hos depositaren.

Artikel 42

AEndringer

1. Alle de kontraherende parter kan foreslaa aendringer til denne traktat.

2. Sekretariatet meddeler de kontraherende parter teksten til enhver foreslaaet aendring til denne traktat mindst tre maaneder inden den dato, hvor aendringen foreslaas vedtaget af Charterkonferencen.

3. Sekretariatet meddeler depositaren aendringer til denne traktat, som er blevet vedtaget af Charterkonferencen, og depositaren forelaegger alle de kontraherende parter aendringerne med henblik paa ratifikation, accept eller godkendelse.

4. Instrumenterne til ratifikation, accept eller godkendelse af aendringer til denne traktat deponeres hos depositaren. AEndringer traeder i kraft mellem kontraherende parter, der har ratificeret, accepteret eller godkendt dem, paa den halvfemsindstyvende dag, efter at mindst tre fjerdedele af de kontraherende parter har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenter hos depositaren. Derefter traeder aendringerne i kraft for enhver anden kontraherende part paa den halvfemsindstyvende dag, efter at den paagaeldende part har deponeret sit instrument til ratifikation, accept eller godkendelse af aendringerne.

Artikel 43

Associeringsaftaler

1. Charterkonferencen kan bemyndige forhandling af associeringsaftaler med stater eller regionale organisationer for oekonomisk integration eller med internationale organisationer med henblik paa at opfylde charterets maal og principper og bestemmelserne i denne traktat og en eller flere protokoller.

2. De forbindelser, der oprettes med, og de rettigheder og forpligtelser, der tilfalder en associeret stat, regional organisation for oekonomisk integration eller international organisation, skal vaere tilpasset de saerlige omstaendigheder ved associeringen og skal i hvert enkelt tilfaelde anfoeres i associeringsaftalen.

Artikel 44

Ikrafttraeden

1. Denne traktat traeder i kraft paa den halvfemsindstyvende dag efter datoen for deponering af det tredivte ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltraedelsesinstrument fra en stat eller regional organisation for oekonomisk integration, som er signatar af charteret den 16. juni 1995.

2. For hver stat eller regional organisation for oekonomisk integration, som ratificerer, accepterer, godkender eller tiltraeder denne traktat efter deponeringen af det tredivte ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument, traeder traktaten i kraft paa den halvfemsindstyvende dag efter den dato, hvor den paagaeldende stat eller regionale organisation for oekonomisk integration deponerede sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltraedelsesinstrument.

3. For saa vidt angaar stk. 1, kan intet instrument, der deponeres af en regional organisation for oekonomisk integration, foejes til de instrumenter, som medlemsstater af den naevnte organisation allerede har deponeret.

Artikel 45

Midlertidig anvendelse

1. Hver signatar accepterer at anvende denne traktat midlertidigt indtil dens ikrafttraeden for den paagaeldende signatar i overensstemmelse med artikel 44, for saa vidt en saadan midlertidig anvendelse ikke strider mod den paagaeldende signatars forfatning, love eller bestemmelser.

2. a) Uanset stk. 1, kan enhver signatar i forbindelse med undertegnelsen afgive erklaering til depositaren om, at den ikke er i stand til at acceptere midlertidig anvendelse. Forpligtelsen i stk. 1 gaelder ikke for en signatar, der afgiver en saadan erklaering. Denne kan naar som helst traekke en saadan erklaering tilbage ved skriftlig meddelelse til depositaren.

b) Hverken en signatar, der afgiver en erklaering i overensstemmelse med litra a), eller investorer fra den paagaeldende signatar kan goere krav paa fordelene ved midlertidig anvendelse som omhandlet i stk. 1.

c) Uanset litra a), skal en signatar, der afgiver en erklaering som omhandlet i litra a), anvende del VII midlertidigt indtil traktatens ikrafttraeden for denne signatar i overensstemmelse med artikel 44, for saa vidt denne midlertidige anvendelse ikke strider mod dens love og bestemmelser.

3. a) Enhver signatar kan bringe sin midlertidige anvendelse af denne traktat til ophoer ved skriftlig meddelelse til depositaren om, at den ikke agter at blive kontraherende part i traktaten. Ophoer af midlertidig anvendelse for en signatar faar virkning efter udloebet af 60 dage fra den dato, hvor depositaren har modtaget den paagaeldende signatars skriftlige meddelelse herom.

b) Hvis en signatar bringer midlertidig anvendelse til ophoer i henhold til litra a), forbliver signatarens forpligtelse i henhold til stk. 1 til at anvende del III og V med hensyn til investeringer, der under den midlertidige anvendelse er foretaget paa dens omraade af investorer fra andre signatarer, ikke desto mindre i kraft med hensyn til de paagaeldende investeringer i 20 aar efter datoen for den midlertidige anvendelses ophoer, medmindre andet er fastsat i litra c).

c) Litra b) gaelder ikke for signatarer, der er opfoert i bilag PA. En signatar kan slettes af listen i bilag PA efter indgivelse af en anmodning herom til depositaren.

4. Indtil denne traktat traeder i kraft, moedes signatarerne regelmaessigt paa den midlertidige charterkonference, hvis foerste moede samm