AFGOERELSE Nr. 1/92 TRUFFET AF AVS/EOEF-MINISTERRAADET den 15. december 1992 om fastsaettelse af ansaettelsesvilkaarene for personalet ved Centret for Industriel Udvikling inden for rammerne af fjerde AVS/EOEF-konvention

(93/131/EOEF) AVS/EOEF-AMBASSADOERUDVALGET HAR -

under henvisning til fjerde AVS/EOEF-konvention, undertegnet i Lomé den 15. december 1989, i det foelgende benaevnt »konventionen«, saerlig artikel 93, stk. 3,

under henvisning til AVS/EOEF-Ministerraadets afgoerelse om delegering af befoejelser til AVS/EOEF-Ambassadoerudvalget for saa vidt angaar vedtagelsen af de i artikel 93, stk. 3, i konventionen omhandlede tekster vedroerende Centret for Industriel Udvikling, i det foelgende benaevnt »centret«,

under henvisning til forslaget fra Ambassadoerudvalget, og ud fra foelgende betragtninger:

ansaettelsesvilkaarene for personalet ved centret boer fastsaettes;

disse ansaettelsesvilkaar boer ligeledes gaelde for centrets direktoer og assisterende direktoer, som udnaevnes af Udvalget for Industrielt Samarbejde, i medfoer af artikel 87, stk. 1, litra d), i konventionen;

det boer sikres, at centret kan fungere tilfredsstillende, og der boer fastlaegges betingelser for, hvordan den til konventionen knyttede protokol nr. 3 om privilegier og immuniteter kan finde anvendelse paa de ansatte ved centret;

som fastsat i ovennaevnte protokol nr. 3 boer centrets personale paa medlemsstaternes og AVS-staternes omraade, og navnlig under udoevelsen af deres hverv, nyde de saedvanlige fordele, immuniteter og lettelser; disse boer fastlaegges ved sammenligning med tilsvarende institutioner, der virker under lignende vilkaar - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

Ansaettelsesvilkaarene for personalet ved centret vedtages endeligt som anfoert i bilaget.

Artikel 2

De ordninger, som centrets direktoer har foreslaaet, som centrets bestyrelse har vedtaget, og som er meddelt Udvalget for Industrielt Samarbejde inden de i artikel 1 naevnte ansaettelsesvilkaars ikrafttraeden, godkendes eller aendres af udvalget inden for en frist paa to maaneder fra deres meddelelse. De kan imidlertid ikke traede i kraft inden ikrafttraedelsen af disse ansaettelsesvilkaar.

Artikel 3

AVS-staterne, medlemsstaterne og Faellesskabet skal hver for sit vedkommende traeffe de foranstaltninger, som er paakraevet for gennemfoerelsen af denne afgoerelse.

Artikel 4

Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. januar 1993.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1992.

For AVS/EOEF-Ministerraadet

Paa AVS/EOEF-Ambassadoerudvalgets vegne

J. KERR Formand

BILAG

ANSAETTELSESVILKAAR FOR PERSONALET VED CENTRET FOR INDUSTRIEL UDVIKLING (CIU) INDEN FOR RAMMERNE AF FJERDE AVS/EOEF-KONVENTION

INDHOLD

Side

Afsnit I: Almindelige bestemmelser 4

(artikel 1 til 5)

Afsnit II: De ansatte 5

(artikel 6 til 59)

Afsnit III: Direktoeren og den assisterende direktoer 14

(artikel 60)

Afsnit IV: Sociale og skattemaessige bestemmelser og bestemmelser som klageadgang 15

(artikel 61 til 68)

Afsnit V: Lokalt ansatte 17

(artikel 69 til 73)

Afsnit VI: Afsluttende bestemmelse 17

(artikel 74)

Bilag til ansaettelsesvilkaarene

Bilag I: Ansaettelsesbrev 18

Bilag II: Loentabel 22

Bilag III: Naermere bestemmelser for opkraevning af skat til centret 23

Bilag IV: Procedureregler for maegling og voldgift 25

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

1. Disse ansaettelsesvilkaar er fastsat under hensyntagen til den internationale og offentlige karakter, som centrets virksomhed har. Heri fastsaettes bl.a. rettigheder og pligter for personalet ved centret, betingelserne for ansaettelse, for fastsaettelse af stillingskategorier og for udtraeden af tjenesten, arbejdsvilkaarene, vederlag og sociale fordele, disciplinaerordning og klageadgang.

2. Bestyrelsen for centret, i det foelgende benaevnt »bestyrelsen«, kan vedtage forslag eller aendringer til bestemmelser, som centrets direktoer forelaegger den, og som har til formaal at praecisere de principper, som opstilles i ansaettelsesvilkaarene; denne mulighed gaelder isaer de aspekter, der udtrykkeligt er naevnt heri.

3. Bestyrelsen giver Udvalget for Industrielt Samarbejde, i det foelgende benaevnt »udvalget«, meddelelse om de bestemmelser eller aendringer hertil, der er vedtaget eller aendret, saa hurtigt som muligt og senest 30 arbejdsdage efter vedtagelsen.

Bestyrelsen kan, hvis den finder det noedvendigt, midlertidigt gennemfoere de bestemmelser, der er vedtaget.

Senest tre maaneder fra meddelelsen skal udvalget enten godkende de meddelte bestemmelser eller aendre dem. De bestemmelser, der saaledes fastsaettes af udvalget, finder anvendelse fra den dato, der er angivet deri. Denne dato kan dog ikke ligge foer datoen for deres fastsaettelse.

4. AVS/EOEF-Ministerraadet kan til enhver tid aendre disse ansaettelsesvilkaar ved at indfoere de tilpasninger, det finder passende.

5. De retsregler, der gaelder for centrets direktoer og assisterende direktoer og for de ansatte ved centret som defineret i artikel 2, og som er de eneste, de kan goere gaeldende, udgoeres af konventionen, aftalen mellem Belgien og centret om centrets hjemsted, vedtaegterne og forretningsordenen for centret, naervaerende ansaettelsesvilkaar, centrets finansforordning, de bestemmelser, der er godkendt i overensstemmelse med stk. 2 og 3 efter disse ansaettelsesvilkaars ikrafttraeden, de interne anvisninger, som direktoeren giver, samt de eventuelle individuelle betingelser, der med bestyrelsens godkendelse er fastsat skriftligt ved ansaettelsen eller paa et senere tidspunkt.

Artikel 2

1. Disse ansaettelsesvilkaar gaelder for

- centrets direktoer og assisterende direktoer

- ansatte ved centret og

- lokalt ansatte ved centret.

2. Ved centrets ansatte forstaas i disse ansaettelsesvilkaar personer, der er udnaevnt skriftligt af direktoeren med henblik paa opgaver af en bestemt varighed i overensstemmelse med de betingelser og de begraensninger, som foelger af disse ansaettelsesvilkaar.

3. Ved lokalt ansatte forstaas i disse ansaettelsesvilkaar personer, der af centret ansaettes ved kontrakt for en bestemt periode med henblik paa at udfoere manuelt arbejde eller goere tjeneste i en stilling, som ikke er naevnt i artikel 7, i overensstemmelse med lokal praksis.

Artikel 3

1. Bestyrelsen skal paa forslag af direktoeren godkende ansaettelse af ansatte samt forlaengelse eller ophaevelse af disses ansaettelsesforhold samt eventuelle saerlige individuelle betingelser vedroerende en eller flere ansatte. Den skal ligeledes paa forslag af direktoeren godkende ansaettelse af lokalt ansatte samt forlaengelse eller ophaevelse af disses arbejdskontrakter.

2. Direktoeren anmoder om bestyrelsens godkendelse i spoergsmaal angaaende ansaettelse samt forlaengelse og ophaevelse af ansaettelsesforhold. Disse spoergsmaal vedroerer bl.a. ledige stillinger, den naermere fremgangsmaade ved opslag af stillinger, modtagne ansoegninger samt fremgangsmaade ved og kriterier for udvaelgelse af ansoegere.

Artikel 4

1. De ansatte kan vaelge et personaleudvalg med henblik paa at varetage deres interesser over for centret og paa at sikre en stadig kontakt mellem centret og de ansatte. Personaleudvalget bidrager til en god afvikling af arbejdet i de enkelte tjenester ved at give de ansatte mulighed for at fremsaette deres synspunkter.

Personaleudvalget kan underrette direktoeren eller bestyrelsen om enhver vanskelighed af almen betydning vedroerende fortolkning og anvendelse af ansaettelsesvilkaarene. De kan hoeres i alle spoergsmaal af denne art.

2. Direktoeren skal underrettes om valg til personaleudvalget, de personer, der stiller op, og resultatet af afstemningen.

3. Direktoeren skal med bestyrelsens forudgaaende godkendelse give hoejst fire medlemmer af personaleudvalget faciliteter med henblik paa udoevelsen af deres funktioner inden for dette udvalg.

Artikel 5

Centret kan bistaas af udsendte eksperter.

Som udsendt ekspert anses en national eller international tjenestemand eller leder fra den private sektor, der er i besiddelse af samme kvalifikationer og tilsvarende erfaring som det, der kraeves af centrets ansatte, og som midlertidigt er udsendt til centret eller udvekslet med en af de ansatte i henhold til bestemmelser, som bestyrelsen fastsaetter paa forslag af direktoeren.

AFSNIT II

DE ANSATTE

KAPITEL I

UDNAEVNELSE - FASTSAETTELSE AF STILLINGSKATEGORIER - STILLINGSFORTEGNELSE

Artikel 6

1. Enhver ansaettelse af en ansat kan kun ske med det formaal i henhold til de i disse ansaettelsesvilkaar fastsatte betingelser at besaette en ledig stilling i den stillingsfortegnelse, der vedfoejes budgettet, jf. artikel 10.

2. De ansatte, hvis anaettelse er blevet godkendt af bestyrelsen, udnaevnes af direktoeren for et bestemt tidsrum, der senest udloeber den 31. august 1996. Det tidsrum, der fastsaettes i det enkelte ansaettelsesbrev, kan eventuelt forlaenges paa de betingelser og med de begraensninger, der er fastsat i disse ansaettelsesvilkaar, men kan ikke forlaenges ud over ovennaevnte dato, jf. dog artikel 11 for saa vidt angaar kortvarige ansaettelser.

3. Enhver udnaevnelse eller enhver eventuel forlaengelse af ansaettelsen ud over den 31. august 1996 kraever bestyrelsens godkendelse og skal ske paa de betingelser, som bestyrelsen fastsaetter; varigheden af ansaettelsen eller forlaengelsen kan ikke overskride datoen for konventionens udloeb.

4. I den ansattes ansaettelsesbrev, der opstilles i overensstemmelse med modellen i bilag I, angives den dato, fra hvilken ansaettelsen traeder i kraft samt ansaettelsens varighed i hvilken kategori, paa hvilket niveau og paa hvilket loentrin den paagaeldende ansaettes, samt den ansattes forpligtelse til at overholde bestemmelserne i disse ansaettelsesvilkaar.

Artikel 7

1. De stillinger, som omfattes af disse ansaettelsesvilkaar, inddeles efter arbejdets art og niveau i tre kategorier, der i nedadstigende hierarkisk orden benaevnes: »akademisk medarbejder«, »mellemleder« og »assistent«.

2. Hver kategori omfatter flere niveauer, og hvert niveau flere loentrin.

Kategorier, niveauer, stillingsbeskrivelse samt loentrin angives sammen med andre elementer i den tabel, som er naevnt i artikel 50.

Paa grundlag af denne tabel fastsaetter direktoeren stillings- og kompetencebeskrivelsen for hver enkelt stilling ved centret.

3. Kategorien »akademisk medarbejder« svarer til en styrings- eller en raadgivende funktion paa det industrielle omraade, der kraever universitetsuddannelse. Denne kategori omfatter fire niveauer:

a) et niveau 2.A og et niveau 2.B svarende til stillingsbeskrivelsen »ledende ekspert«, der kraever henholdsvis mindst 20 og 15 aars relevant erhvervserfaring.

b) et niveau 2.C og et niveau 2.D svarende til stillingsbeskrivelsen »ekspert«, der kraever henholdsvis mindst ti og fem aars relevant erhvervserfaring.

Antallet af stillinger paa niveau 2.A kan ikke overstige 20 % af stillingerne i kategorien »akademisk medarbejder«.

4. Kategorien »mellemleder« omfatter tre niveauer:

a) to niveauer svarende til henholdsvis stillingsbeskrivelsen »kontorfuldmaegtig« og »sekretariatsoverassistent«, der omfatter sagsbehandlende funktioner, der kraever videregaaende uddannelse:

- et niveau 3.A, der kraever mindst ti aars erhvervserfaring - et niveau 3.B, der kraever mindst fem aars erhvervserfaring b) et niveau 3.C svarende til stillingsbeskrivelsen »sekretaer«, der omfatter udoevende funktioner, der kraever en skoleuddannelse paa sekundaertrinnet og mindst tre aars erhvervserfaring.

5. Kategorien »assistent« omfatter et niveau 4.A svarende til stillingsbeskrivelsen »administrativ medarbejder«, der omfatter manuelle funktioner eller hjaelpefunktioner, der kraever en grundskoleuddannelse, eventuelt suppleret med teknisk viden, og mindst to aars erhvervserfaring.

Artikel 8

1. Indplaceringen af den ansatte ved udnaevnelsen for saa vidt angaar kategori, niveau og loentrin afgoeres af direktoeren i ansaettelsesbrevet i overensstemmelse med de regler, som bestyrelsen har vedtaget paa forslag af direktoeren.

2. Den ansatte indplaceres paa foerste loentrin paa sit niveau.

Direktoeren kan dog under hensyn til den paagaeldendes uddannelse og saerlige erhvervserfaring give den ansatte en anciennitetsforbedring paa et loentrin paa dette niveau ved at ansaette ham paa andet loentrin.

3. Hvis en ansat goer tjeneste i en stilling paa et hoejere niveau end det, han er blevet ansat paa, skal ansaettelsesbrevet aendres.

Artikel 9

1. Direktoeren indplacerer ved udpegelse eller forflyttelse hver enkelt ansat i en stilling, der svarer til den paagaeldendes kategori og niveau; dette sker udelukkende i centrets interesse og uden hensyn til nationalitet.

2. Indplacering af den ansatte i en stilling som chef eller assisterende chef for en administrativ enhed skal, uanset hvilket niveau der er tale om, altid ske med henblik paa udoevelse af en bestemt funktion.

3. De ansattes indplaceringer skal saa vidt muligt afspejle, at centret er et paritetisk AVS/EOEF-organ.

Artikel 10

I en oversigt, der vedfoejes centrets aarlige budget, fastsaettes antallet af stillinger i hver kategori og paa hvert niveau; heri opgives ogsaa eventuelle ledige stillinger. Heri angives ligeledes for samtlige ansatte navn, indplacering, foedselsdato og karriereforloeb i centret.

Artikel 11

1. Direktoeren kan undtagelsesvis og paa de betingelser og med de begraensninger, der er fastsat i disse ansaettelsesvilkaar, foretage kortvarige ansaettelser af personer, der skal udfoere konkrete og noeje beskrevne opgaver.

2. Disse ansaettelser kan ske inden for alle de kategorier og paa alle de niveauer, der fremgaar af den tabel, som er naevnt i artikel 50. Den normale varighed af saadanne ansaettelser er seks maaneder.

For disse kortvarige ansaettelser gaelder reglerne om bestyrelsens forudgaaende godkendelse samt om aldersgraense og proevetid ved indtraeden i tjenesten ikke.

3. Kortvarige ansaettelser kan finde sted i forbindelse med

a) opgaver, der skal loeses i loebet af et budgetaar, og som kan taenkes at blive inddraget i den almindelige tjenestestruktur i loebet af det foelgende budgetaar

b) opgaver, der skal supplere de allerede ansattes arbejde inden for et arbejdsomraade eller paa et saerligt omraade

c) opgaver med henblik paa at stoette igangsaetningen eller afslutningen af tilbagevendende aktiviteter

d) andre midlertidige opgaver, herunder midlertidig afloesning af ansatte, der er fravaerende fra centret af ekstraordinaere aarsager.

4. Kortvarige ansaettelser kan kun forlaenges én gang af direktoeren og hoejst med seks maaneder. Efter denne periode og under ekstraordinaere omstaendigheder er en anden forlaengelse paa hoejst seks maaneder mulig, denne gang med bestyrelsens forudgaaende godkendelse.

5. Ved udloebet af den kortvarige ansaettelse skal den paagaeldende ansattes tjeneste ophoere, idet den paagaeldende person kun kan udnaevnes til ansat paa konkurrencemaessigt grundlag efter de betingelser, der er fastsat i artikel 27 til 30.

KAPITEL II

RETTIGHEDER OG PLIGTER

Artikel 12

1. De ansatte skal i udoevelsen af deres tjeneste og i deres adfaerd udelukkende lade sig lede af centrets interesser; de maa hverken soege eller modtage instruktioner fra nogen regering, myndighed, organisation eller person uden for centret.

2. De ansatte kan ikke uden direktoerens samtykke fra en regering eller fra anden side uden for centret modtage beloenninger, gaver eller vederlag af nogen art, bortset fra saadanne, der tildeles for tjenester foer ansaettelsen eller for tjenester under en orlov.

Artikel 13

1. De ansatte skal afholde sig fra enhver handling, isaer enhver offentlig meningstilkendegivelse, der vil kunne svaekke den for stillingen noedvendige agtelse og tillid eller skade centrets omdoemme.

2. De ansatte maa ikke mod eller uden vederlag udoeve nogen bibeskaeftigelse, der kan faa skadelig indflydelse paa vedkommendes uafhaengighed eller skade centrets arbejde.

Artikel 14

Saafremt en ansats aegtefaelle eller fast samlever udoever en erhvervsmaessig indtaegtsgivende beskaeftigelse, skal den ansatte underrette centret herom.

Hvis den paagaeldende beskaeftigelse viser sig at vaere uforenelig med den ansattes beskaeftigelse eller med centrets interesser, og den ansatte ikke kan give tilsagn om, at den vil blive bragt til ophoer inden for en bestemt, rimelig frist, forelaegger direktoeren bestyrelsen en afgoerelse om, hvorvidt den ansatte kan forblive i sin stilling, han skal afskediges, eller om ansaettelsen skal suspenderes.

Artikel 15

Saafremt en ansat under udoevelsen af sin tjeneste skal tage stilling til et anliggende, i hvis behandling eller afgoerelse han har en saadan personlig interesse, at det vil kunne svaekke hans uafhaengighed, skal han underrette direktoeren herom.

Artikel 16

Efter tjenesteperiodens ophoer har de ansatte pligt til at udvise haederlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnaaelse af visse fordele.

Artikel 17

1. De ansatte skal iagttage fuldstaendig tavshed om alle forhold og oplysninger, som de i medfoer af deres stilling bliver bekendt med; de maa ikke paa nogen maade videregive dokumenter eller oplysninger, der ikke er offentliggjort, til fysiske eller juridiske personer, som ikke er berettiget til at faa kendskab hertil. Denne pligt ophoerer ikke med deres udtraeden af tjenesten.

2. De ansatte maa hverken alene eller i samarbejde med tredjemand uden samtykke fra direktoeren offentliggoere eller lade offentliggoere nogen tekst, der vedroerer centrets virksomhed. Dette samtykke kan kun naegtes, saafremt den paataenkte offentliggoerelse vil kunne skade centrets interesser.

Artikel 18

Alle rettigheder, herunder ophavsret og andre former for intellektuel ejendomsret i forbindelse med arbejde, som de ansatte udfoerer under udoevelsen af tjenesten, tilkommer centret.

Artikel 19

De ansatte skal tage bopael paa tjenestestedet eller i en saadan afstand fra dette, at de ikke hindres i udfoerelsen af deres arbejde.

Artikel 20

1. De ansatte skal uanset tjenstlig rang bistaa og raadgive deres foresatte; de er ansvarlige for gennemfoerelsen af de opgaver, de paalaegges.

2. En ansat, der har til opgave at lede en tjenestegren, er over for sine foresatte ansvarlig for udoevelsen af de befoejelser, han har faaet overdraget, og for udfoerelsen af de ordrer, han har givet. Hans underordnede ansvar fritager ham ikke paa nogen maade for det ansvar, der paahviler ham selv.

3. Anser en ansat en modtagen ordre for uretmaessig, eller er han af den mening, at udfoerelsen heraf kan medfoere alvorlige ulemper, skal han meddele sin foresatte dette, om noedvendigt skriftligt. Bekraefter denne ordren skriftligt, skal den ansatte udfoere den, for saa vidt den ikke strider mod straffelovgivningen eller medfoerer en urimelig risiko for hans sikkerhed.

Artikel 21

1. De ansatte skal helt eller delvis erstatte tab, som paafoeres centret som foelge af grove personlige fejl begaaet i forbindelse med udoevelsen af deres hverv.

2. Bestyrelsen traeffer en begrundet afgoerelse om erstatning paa forslag fra direktoeren under iagttagelse af de formaliteter, der gaelder for disciplinaersager.

Artikel 22

1. De privilegier og immuniteter, der tilkommer de ansatte, er udelukkende givet i centrets interesse. Medmindre andet er bestemt i konventionens protokol om privilegier og immuniteter, der gaelder for centret og dets ansatte, er de ansatte hverken fritaget for opfyldelse af deres personlige pligter eller for iagttagelse af gaeldende lovgivning og politiets forskrifter.

2. Saafremt der opstaar spoergsmaal om disse privilegier og immuniteter, skal den paagaeldende ansatte straks underrette direktoeren.

3. I overensstemmelse med konventionen nyder de ansatte paa medlemsstaternes og AVS-staternes omraade, navnlig under udoevelsen af deres hverv, de saedvanlige fordele, immuniteter og lettelser. Disse boer fastlaegges ved sammenligning med tilsvarende institutioner, der virker under lignende vilkaar.

Artikel 23

1. Centret yder de ansatte bistand, isaer ved retsforfoelgning mod personer, der har fremsat trusler, kraenkelser, injurier, aereroerige beskyldninger eller foretaget angreb paa person eller formue, rettet mod de ansatte eller deres familie paa baggrund af deres stilling eller hverv. Centret erstatter solidarisk det paafoerte tab, i det omfang de ansatte ikke har fremkaldt skaden forsaetligt eller ved grov uagtsomhed og i det omfang, de ikke kan opnaa erstatning fra de skadevoldende person.

2. Centret giver de ansatte mulighed for at videreuddanne sig fagligt i det omfang, det kan forenes med kravene om tjenestegrenenes tilfredsstillende funktion, og saafremt det er i centrets egen interesse.

Artikel 24

De ansatte har foreningsfrihed; de kan isaer vaere medlemmer af fagforeninger eller andre faglige sammenslutninger.

Artikel 25

1. Medlemmer af personalet kan forelaegge andragender for direktoeren med hensyn til spoergsmaal, der vedroerer deres hverv.

2. Enhver individuel afgoerelse, der traeffes i henhold til disse ansaettelsesvilkaar, skal straks meddeles den ansatte skriftligt.

3. Enhver afgoerelse, der gaar den ansatte imod, skal begrundes.

Artikel 26

1. Centret opbevarer akterne vedroerende den enkelte ansatte; akterne omfatter a) samtlige dokumenter, der vedroerer den ansattes tjenesteforhold samt enhver bedoemmelse af hans kvalifikationer, indsats eller adfaerd b) den ansattes bemaerkninger til disse dokumenter.

2. Ethvert dokument i den ansattes akter, der vedroerer en disciplinaer sanktion af foerste grad i henhold til artikel 56, stk. 2, slettes efter et tidsrum paa tre aar, hvis den ansatte ikke har faaet paalagt en ny disciplinaer sanktion i dette tidsrum.

3. Akterne skal behandles fortroligt og kan kun gennemses i centrets administrationsafdelings kontorer. De kan dog om noedvendigt oversendes eller meddeles i forbindelse med afgoerelsen af en tvist mellem centret og den ansatte.

KAPITEL III

ANSAETTELSE - REGELMAESSIG EVALUERING - KARRIERE - UDTRAEDEN AF TJENESTEN - AFSKEDIGELSE

Del 1

Ansaettelse

Artikel 27

1. Det skal ved ansaettelsen tilstraebes, at centret sikres medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, indsats og haederlighed.

2. De ansatte udvaelges paa konkurrencemaessigt grundlag efter bestemmelser, som vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren.

3. Den fremgangsmaade for ansaettelse, der er fastsat i de i stk. 2 naevnte bestemmelser, skal vaere klar og gennemskuelig og give alle statsborgere i de stater, der har undertegnet konventionen, samme muligheder for at deltage og blive ansat.

De ansatte udvaelges uden hensyn til race, tro eller koen.

Ingen stilling maa forbeholdes statsborgere fra en bestemt stat.

I tilfaelde af aekvivalente faglige kvalifikationer og erfaring, som kraeves til besaettelse af en stilling, sker ansaettelsen paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgerne i de stater, der har undertegnet konventionen.

Ansaettelserne skal saa vidt muligt afspejle, at centret er et paritetisk AVS/EOEF-organ.

Artikel 28

1. Ansaettelse kan kun finde sted, saafremt vedkommende

a) er statsborger i en stat, som har undertegnet konventionen

b) har opfyldt sine forpligtelser i henhold til den lovgivning om vaernepligt, der er gaeldende for ham

c) opfylder de krav om kvalifikationer og de vandelskrav, der stilles for at bestride det paagaeldende hverv

d) har bestaaet en ansaettelsesproeve efter de i artikel 27, stk. 2, omhandlede bestemmelser

e) opfylder de fysiske krav, der er noedvendige for at udfoere hans hverv; dette skal godtgoeres ved en laegeundersoegelse hos en laege, der udpeges af centret

f) beviser, at han har indgaaende kendskab til et af centrets hovedarbejdssprog og tilfredsstillende kendskab til et andet af centrets arbejdssprog i det omfang, dette er noedvendigt for hans hverv.

2. Enhver ansat fremlaegger inden indtraeden i tjenesten foelgende dokumenter for centret:

a) en laegeattest til godtgoerelse af, at vedkommende kan udoeve det hverv, han er udnaevnt til

b) en attest til godtgoerelse af, at vedkommende har opfyldt sine forpligtelser mht. aftjening af vaernepligt

c) en attest til godtgoerelse af, at vedkommende er statsborger i en stat, som har undertegnet konventionen, og at han ikke er frataget sine borgerlige rettigheder

d) dokumenter om vedkommendes civilstand samt dokumenter vedroerende hans aegtefaelle og de boern, over for hvem han har forsoergerpligt.

3. Efter anmodning fra centret skal den ansatte acceptere at underkaste sig en kontrolundersoegelse af centrets raadgivende laege inden proevetidens udloeb.

Artikel 29

1. Med henblik paa at besaette ledige stillinger undersoeger direktoeren foerst muligheden for at indsaette en af centrets ansatte i disse stillinger ved forflyttelse eller ved forfremmelse til naeste niveau eller kategori i henhold til artikel 33 og 34 og indleder derefter en udvaelgelsesprocedure paa konkurrencemaessigt grundlag i henhold til artikel 27, stk. 2.

2. Udvaelgelsesproceduren kan ogsaa indledes med henblik paa at oprette en ansaettelsesreserve.

Artikel 30

1. De ansatte skal gennemgaa en proevetid inden fastansaettelsen; proevetiden kan ikke overstige seks maaneder. I loebet af proevetiden vil den ansattes arbejde regelmaessigt blive vurderet af vedkommendes overordnede.

2. I loebet af proevetiden kan bestyrelsen paa forslag af direktoeren uden varsel afskedige den ansatte, hvis denne ikke har godtgjort at have tilstraekkelige faglige kvalifikationer. Afskedigelsen har virkning fra det oejeblik, bestyrelsens afgoerelse meddeles vedkommende.

Del 2

Regelmaessig evaluering - karriere

Artikel 31

1. Hver tolvte maaned fra datoen for ansaettelsen og paa betingelser fastlagt i regler udstedt af direktoeren udfaerdiges der for hver ansat en udtalelse vedroerende vedkommendes kvalifikationer, tjenestlige indsats og adfaerd; denne udtalelse udfaerdiges af den ansattes overordnede paa de naermere betingelser, som direktoeren har udarbejdet forskrifter om.

2. Den ansatte goeres bekendt med udtalelsens indhold. Han har ret til at tilfoeje enhver bemaerkning, han finder noedvendig.

Artikel 32

1. Den ansatte kan, efter mindst to aars vedvarende tilfredsstillende tjeneste paa samme niveau og loentrin, og forudsat at ansaettelsen fortsaetter mindst en maaned herefter, stige til naeste loentrin inden for det paagaeldende niveau, dersom han ikke allerede er indplaceret paa hoejeste loentrin.

2. I perioden fra datoen for konventionens undertegnelse til den 31. august 1996 kan den ansatte kun stige til naeste loentrin én gang.

3. En stigning til naeste loentrin i perioden fra den 1. september 1996 til konventionens udloeb kraever udvalgets godkendelse og sker paa de betingelser, som udvalget har fastsat i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3.

4. Den ansatte faar kun undtagelsesvis adgang til sidste loentrin paa hvert niveau og kun efter en indsats praeget af meget hoej kvalitet.

5. Stigning til naeste loentrin sker ikke automatisk, men besluttes af direktoeren under hensyntagen til den ansattes kvalifikationer, tjenestlige indsats og adfaerd som bedoemt af vedkommendes overordnede samt til udviklingen i og vanskeligheden af hans arbejdsopgaver.

Artikel 33

1. Enhver forfremmelse af den ansatte til naeste niveau eller kategori sker kun med henblik paa at besaette en ledig stilling og kun ved udnaevnelse foretaget af direktoeren til det umiddelbart hoejere niveau eller den umiddelbart hoejere kategori efter bestemmelser, som vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren.

2. Forfremmelsen af en ansat til et umiddelbart hoejere niveau inden for vedkommendes kategori foretages blandt de ansatte, der har minimumsanciennitet paa deres niveau efter sammenligning af fortjeneste og udtalelser fra deres overordnede.

3. Udnaevnelsen af en ansat til en umiddelbart hoejere kategori kan kun finde sted paa grundlag af en udvaelgelsesproeve blandt de ansatte, der har den kraevede uddannelse og erfaring samt minimumsanciennitet paa deres niveau. Den ansatte udnaevnes paa det laveste niveau inden for den nye kategori.

4. Den minimumsanciennitet, der er noedvendig for at have ret til en forfremmelse til naeste niveau eller kategori, fastsaettes i de bestemmelser, der er naevnt i stk. 1.

Artikel 34

1. Den ansatte indplaceres paa det loentrin, hvor grundloennen ligger naermest den, han oppebar paa sit tidligere niveau.

2. En ansat kan under ingen omstaendigheder paa sit nye niveau oppebaere en grundloen, der er lavere end den, han fik paa sit tidligere niveau.

Del 3 Udtraeden af tjenesten - afskedigelse

Artikel 35

1. Bortset fra doedsfald udtraeder den ansatte af tjenesten a) paa den dato, der er fastsat i brevet om tidsbestemt ansaettelse b) ved udloebet af en opsigelsesfrist svarende til en maaned pr. tjenesteaar fra datoen for ansaettelsen, idet denne frist begynder at loebe paa foranledning af centret eller den ansatte, jf. dog stk. 3 for saa vidt angaar korte ansaettelser c) ved udgangen af den maaned, i hvilken den ansatte fylder 65 aar, jf. dog artikel 11, stk. 2, for saa vidt angaar korte ansaettelser.

2. Bringes ansaettelsen til ophoer paa centrets foranledning inden udloebet af den periode, der er fastsat i ansaettelsesbrevet, er den ansatte ved udloebet af den opsigelsesfrist, der er fastsat i stk. 1, litra b), berettiget til en godtgoerelse svarende til en tredjedel af hans grundloen for perioden mellem den sidste dag i tjenesten og den dato, paa hvilken ansaettelsesforholdet normalt ville vaere udloebet, jf. dog stk. 3.

Hvis direktoeren bortviser den ansatte fra tjenesten inden udloebet af naevnte opsigelsesfrist, oppebaerer den ansatte fortsat sin grundloen i en periode svarende til den resterende opsigelsesfrist.

3. Bringes ansaettelsen til ophoer paa centrets foranledning inden udloebet af den periode, der i ansaettelsesbrevet er fastsat ved kortvarige ansaettelser efter artikel 11, gives en frist paa en maaned; den ansatte er i saa fald berettiget til en godtgoerelse svarende til halvdelen af sin grundloen for perioden mellem den sidste dag i tjenesten og den dato, paa hvilken ansaettelsesforholdet normalt ville vaere udloebet.

Artikel 36

En ansat kan afskediges uden varsel af bestyrelsen paa forslag af direktoeren

a) under proevetiden eller ved dennes udloeb paa de betingelser, der er fastsat i artikel 30, stk. 2

b) hvis den ansatte ikke laengere opfylder kravene i artikel 28, stk. 1

c) i det i artikel 37 fastsatte tilfaelde

d) i det i artikel 38 fastsatte tilfaelde.

Artikel 37

1. Efter afslutning af den disciplinaere forfoelgning, der er omhandlet i kapitel VI i dette afsnit, kan den ansatte afskediges uden varsel, saafremt vedkommende forsaetligt eller groft uagtsomt har tilsidesat sine pligter. Afgoerelse om afskedigelse traeffes af bestyrelsen paa forslag af direktoeren, efter at den paagaeldende har haft lejlighed til at fremsaette sit forsvar.

2. Inden afskedigelsen kan den ansatte suspenderes paa de betingelser, der er fastsat i artikel 58.

3. Ved afskedigelse efter stk. 1 kan direktoeren foreslaa bestyrelsen, at det bestemmes, at den paagaeldende helt eller delvis skal fratages den ret til godtgoerelse og til tilbagebetaling af udgifter, som omhandles i de i artikel 47 og 53 naevnte bestemmelser.

Artikel 38

1. Centret skal afskedige en ansat uden varsel, hvis direktoeren fastslaar, at den paagaeldende ved ansaettelsen forsaetligt har givet urigtige oplysninger om sine faglige kvalifikationer eller de betingelser, der er naevnt i artikel 28, stk. 1.

2. I det i stk. 1 naevnte tilfaelde afskediges den ansatte af bestyrelsen paa forslag af direktoeren, efter at den paagaeldende er blevet hoert, og efter at den disciplinaere forfoelgning, der er omhandlet i kapitel VI i dette afsnit, er afsluttet.

3. Inden afskedigelsen kan den ansatte suspenderes paa de betingelser, der er fastsat i artikel 58.

Bestemmelserne i artikel 37, stk. 3, finder anvendelse.

KAPITEL IV

ARBEJDSVILKAAR

Del 1

Arbejdstid

Artikel 39

1. Ansatte i aktiv tjeneste skal til enhver tid staa til raadighed for centret.

Den normale arbejdstid maa dog ikke overstige 42 ugentlige timer, der fordeles i henhold til en almindelig tidsplan, som fastlaegges i regler udstedt af direktoeren.

2. I undtagelsestilfaelde og efter begrundet anmodning kan direktoeren give den ansatte tilladelse til at goere tjeneste paa halvtidsbasis, hvis han finder, at dette ligeledes klart er i centrets interesse.

De naermere regler for, at denne tilladelse kan gives, udstedes af direktoeren.

3. Den ansatte, der har opnaaet tilladelse til at goere tjeneste paa halvtidsbasis, skal hver maaned i overensstemmelse med de bestemmelser, som direktoeren fastsaetter, praestere halvdelen af den normale arbejdstid.

Artikel 40

1. Den ansatte kan kun i hastende tilfaelde eller ved arbejde af usaedvanligt omfang forpligtes til overarbejde; natarbejde eller arbejde paa soen- og helligdage samt oevrige fridage tillades kun i henhold til regler udstedt af direktoeren.

2. Det samlede antal overarbejdstimer, der kan kraeves af en ansat, maa ikke overstige 150 timer over en periode paa seks maaneder.

3. Det overarbejde, der udfoeres af ansatte i kategorierne »akademisk medarbejder« og »mellemleder« giver hverken ret til arbejdstidsudligning eller vederlag.

Overarbejde, der udfoeres af ansatte i kategorien »assistent« giver paa de betingelser, der er fastsat i de i stk. 1 naevnte regler, ret til afspadsering eller til en praemie, der tildeles automatisk pr. overarbejdstime efter naevnte regler, hvis det af tjenstilige grunde ikke er muligt at afspadsere inden for de seks maaneder, der foelger efter den maaned, hvor overarbejdet blev udfoert.

Del 2

Ferie

Artikel 41

1. Den ansatte har for hvert kalenderaar ret til en aarlig ferie paa mindst 24 og hoejst 30 arbejdsdage efter regler udstedt af direktoeren. Disse regler fastsaetter betingelserne for overfoersel af feriedage fra et kalenderaar til det foelgende.

2. Ud over den aarlige ferie kan direktoeren i undtagelsestilfaelde og efter ansoegning bevilge saerlig orlov efter bestemmelser, som vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren.

Artikel 42

Ud over den ferie og orlov, der er naevnt i artikel 41, har en kvindelig ansat mod fremlaeggelse af laegeattest ret til barselsorlov med loen, der normalt begynder seks uger foer den i attesten anfoerte formodede nedkomstdato og normalt slutter ti uger efter nedkomsten; denne tjenestefrihed kan dog ikke vaere mindre end seksten uger.

Paa den paagaeldendes anmodning og med tilladelse fra laegen kan direktoeren dog give lov til, at barselorloven foerst indledes paa et senere tidspunkt end seks uger foer den i attesten anfoerte formodede nedkomstdato; orloven afsluttes i saa fald efter en periode paa ti uger efter nedkomsten forlaenget med den tid, hvor den paagaeldende fortsat har arbejdet efter den sjette uge inden den noejagtige nedkomstdato.

Artikel 43

Saafremt en ansat godtgoer, at han som foelge af sygdom eller ulykke er forhindret i at goere tjeneste, har han uden videre ret til sygeorlov i overensstemmelse med regler, som vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren.

Artikel 44

Den aarlige ferie for en ansat med halvtidsbeskaeftigelse halveres for det tidsrum, halvtidsbeskaeftigelsen har varet. Broekdele af dage kommer ikke i betragtning.

Artikel 45

1. Bortset fra sygdoms- eller ulykkestilfaelde kan den ansatte ikke udeblive fra tjenesten uden forudgaaende samtykke fra sin foresatte. Med forbehold af eventuelle disciplinaere bestemmelser fradrages enhver ubefoejet udeblivelse, der behoerigt er fastlaaet, i den paagaeldendes aarlige ferie. Hvis den ansattes aarlige ferie er opbrugt, mister han automatisk retten til vederlag i en periode af tilsvarende laengde.

2. Saafremt en ansat oensker at tilbringe sin sygeorlov et andet sted end sit tjenestested, skal han forinden indhente direktoerens samtykke.

Del 3

Helligdage og fridage

Artikel 46

Direktoeren udarbejder en liste over helligdage og oevrige fridage.

KAPITEL V

VEDERLAG OG GODTGOERELSE AF UDGIFTER

Artikel 47

1. Den ansatte har efter den ordning, der vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren, og medmindre andet udtrykkeligt er bestemt, paa grundlag af sin udnaevelse ret til det vederlag, der svarer til hans kategori, niveau og loentrin.

Han kan ikke give afkald paa denne ret.

2. Vederlaget omfatter en grundloen, familietillaeg og godtgoerelser.

Artikel 48

Den ansattes vederlag lyder normalt paa og udbetales i belgiske francs bortset fra behoerigt begrundede undtagelsestilfaelde.

Artikel 49

Udvalget kan paa forslag af bestyrelsen traeffe afgoerelse om tilpasning af vederlagene under hensyn til udviklingen i leveomkostningerne paa tjenestestedet og koebekraften i Faellesskabet.

Artikel 50

Den maanedlige grundloen fastsaettes for hver kategori og hvert niveau og hvert loentrin i overensstemmelse med tabellen i bilag II til disse ansaettelsesvilkaar, som det er en integrerende del af.

Artikel 51

1. De familietillaeg, som den ansatte har ret til, er fastsat i den i artikel 47 omhandlede ordning og omfatter:

a) husstandstillaeg

b) boernetilskud

c) uddannelsestillaeg

2. Ansatte, der modtager de i stk. 1 naevnte familietillaeg skal meddele, hvilke tillaeg af samme art, de faar fra anden side; disse fratraekkes de tillaeg, der betales i henhold til disse ansaettelsesvilkaar.

3. Direktoeren kan traeffe saerlig og begrundet bestemmelse om, at boernetilskuddet skal fordobles paa grundlag af laegeerklaeringer, der er udfaerdiget af en af centret udpeget laege, og som godtgoer, at det paagaeldende barn paafoerer tjenestemanden betydelige udgifter som foelge af et mentalt eller fysisk handicap.

Artikel 52

Afgaar en ansat ved doeden inden for kontraktens gyldighedsperiode, har den efterladte aegtefaelle eller de forsoergelsesberettigede boern ret til at modtage afdoedes fulde vederlag indtil udgangen af den sjette maaned efter den maaned, hvor doedsfaldet indtraf.

Artikel 53

Den ansatte har i henhold til den i artikel 47 naevnte ordning krav paa godtgoerelse af de udgifter, han har haft i forbindelse med sin tiltraedelse, sin forflyttelse eller sin ansaettelses ophoer samt for udgifter, han har afholdt i forbindelse med udoevelsen af tjenesten, jf. dog artikel 37, stk. 3.

Artikel 54

1. Saafremt en ansat, dennes aegtefaele, forsoergelsesberettigede boern, eller andre forsoergelsesberettigede personer efter ordningen i artikel 47, som er medlemmer af husstanden, afgaar ved doeden, godtgoer centret udgifterne i forbindelse med transporten af afdoede fra tjenestestedet til den ansattes hjemsted. Centret kan i denne anledning udbetale et forskud.

Centret godtgoer ligeledes rejseudgifter samt udgifter i forbindelse med transport af personlige effekter og bagage for de efterladte, der er naevnt i foerste afsnit, og som vender tilbage til den afdoede ansattes hjemsted.

2. Saafremt en ansat afgaar ved doeden under en tjenesterejse, godtgoer centret udgifterne i forbindelse med transporten af afdoede fra det sted, hvor doedsfaldet indtraf, til den ansattes hjemsted.

Artikel 55

Ethvert beloeb, der fejlagtigt er udbetalt, kraeves tilbagebetalt, hvis modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var saa aabenbar, at han burde have kendt den. De naermere bestemmelser for tilbagebetalingen fastsaettes af direktoeren.

KAPITEL VI

DISCIPLINAERORDNING

Artikel 56

1. Der kan over for en ansat, der forsaetligt eller uagtsomt undlader at opfylde de pligter, som paahviler ham i henhold til disse ansaettelsesvilkaar, anvendes disciplinaere sanktioner.

2. Der er foelgende disciplinaere sanktioner:

- Sanktioner af 1. grad:

a) skriftlig advarsel

b) irettesaettelse

- Sanktioner af 2. grad:

c) indplacering paa et alvere loentrin

d) degradering med hensyn til niveau eller kategori

e) afskedigelse.

3. En og samme forseelse kan kun udloese én disciplinaer sanktion.

Artikel 57

1. Direktoeren kan efter forslag fra den ansattes overordnede eller paa eget initiativ uden at have indhentet udtalelse fra bestyrelsen give en advarsel eller en irettesaettelse. Den ansatte skal forinden hoeres.

2. De oevrige sanktioner anvendes af bestyrelsen, efter at den i artikel 59 fastsatte disciplinaere forfoelgning er gennemfoert. Denne forfoelgning indledes paa direktoerens eller bestyrelsens foranledning efter hoering af den ansatte.

Artikel 58

1. Saafremt en ansat paastaas at have begaaet en alvorlig forseelse, hvad enten det drejer sig om et brud paa hans tjenestepligter eller om en overtraedelse af almindelige retsregler, kan direktoeren suspendere ham fra tjenesten. Denne afgoerelse, der traeffes som forebyggende foranstaltning, skal foreligge senest fire arbejdsdage fra dagen efter, at man fik kendskab til forseelsen.

2. Afgoerelsen om den ansattes suspension skal praecisere, om den ansatte under suspensionen fortsat skal modtage sit vederlag, eller hvilken del der skal tilbageholdes af vederlaget, idet en saadan delvis tilbageholdelse dog ikke kan overstige halvdelen af hans grundloen.

3. Er der ikke truffet afgoerelse inden udloebet af to maaneder fra den dag, afgoerelsen om suspension traadte i kraft, skal suspensionens opretholdelse bekraeftes af bestyrelsen.

4. Er der ikke truffet afgoerelse inden udloebet af fire maaneder fra den dag, afgoerelsen om suspension traadte i kraft, modtager den ansatte igen sit fulde vederlag.

5. Bliver der ved afslutningen af den disciplinaere forfoelgning ikke paalagt den ansatte nogen sanktion, eller har han kun faaet en skriftlig advarelsel eller en irettesaettelse, har han krav paa godtgoerelse af de beloeb, der er blevet tilbageholdt i hans vederlag.

6. Hvis der er rejst straffesag mod den ansatte paa grundlag af samme forhold, fastlaegges hans retsstilling dog foerst, naar den endelige dom er blevet afsagt af den domstol, der behandler sagen.

Artikel 59

1. Der rejses sag for bestyrelsen ved indgivelse af en indberetning fra direktoeren, hvori de forhold, der paaklages, og eventuelt de omstaendigheder, under hvilke de er begaaet, klart angives.

Indberetningen skal sendes til sekretaeren for bestyrelsen, der goer medlemmerne af dette organ bekendt med den og underretter den indberettede ansatte om den ved anbefalet brev.

Er den ansatte selv skyld i, at brevet ikke kan afleveres til ham, eller naegter den indberettede ansatte at kvittere for modtagelsen, anses underretningen for at vaere givet.

2. Direktoeren kan udnaevne en referent, der helst skal have en juridisk uddannelse og vaere uafhaengig af centret.

3. Efter indgivelse af denne indberetning har den indberettede ansatte ret til at blive gjort fuldt ud bekendt med de akter, der vedroerer ham, samt til at tage genparter af alle sagens akter.

4. Den indberettede ansatte har en frist paa en maaned fra tidspunktet for modtagelsen af det anbefalede brev med den indberetning, hvormed disciplinaersagen indledes, til at udtale sig skriftligt og indkalde vidner.

5. Centrets direktoer har ligeledes ret til at indkalde vidner.

6. Paa grundlag af de dokumenter, der er blevet forelagt for direktoeren eller i givet fald referenten, og under hensyn til den ansattes og vidnernes eventuelle skriftlige udtalelser samt til udfaldet af den undersoegelse, der maatte vaere foretaget, afgiver direktoeren eller i givet fald referenten en endelig beretning, der indeholder en begrundet udtalelse om den sanktion, som han finder boer anvendes i anledning af de paaklagede forhold; han meddeler bestyrelsen og den ansatte denne udtalelse.

7. Bestyrelsen traeffer afgoerelse inden for en frist paa hoejst to maaneder.

AFSNIT III

DIREKTOEREN OG DEN ASSISTERENDE DIREKTOER

Artikel 60

1. Bestemmelserne i disse ansaettelsesvilkaar om de ansattes rettigheder og pligter finder tilsvarende anvendelse paa direktoeren og den assisterende direktoer.

2. Naar det i de ansaettelsesvilkaar, der er fastsat i denne afgoerelse, er bestemt, at direktoeren traeffer afgoerelser med hensyn til ansatte og lokalt ansatte, traeffer bestyrelsen saadanne afgoerelser med hensyn til direktoeren og den assisterende direktoer.

Naar det er bestemt, at ansatte og lokalt ansatte skal give oplysninger til direktoeren, giver direktoeren og den assisterende direktoer tilsvarende saadanne oplysninger til bestyrelsen.

AFSNIT IV

SOCIALE OG SKATTEMAESSIGE BESTEMMELSER OG BESTEMMELSER OM KLAGEADGANG

KAPITEL I

SOCIALE BESTEMMELSER

Del I

Social sikring

Artikel 61

1. De ansatte, den assisterende direktoer og direktoeren og i fornoedent omfang medlemmerne af deres familie kan for saa vidt angaar social sikringsordning vaelge mellem ordningen i den stat, paa hvis omraade centret har sit hjemsted, ordningen i den stat, hvor de sidst har haft bopael, eller ordningen i den stat, i hvilken de er statsborgere.

Dette valg kan dog kun foretagtes én gang inden for en frist paa tre maaneder efter udnaevnelsesdatoen, og det faar virkning paa datoen for tiltraedelsen af tjenesten.

2. De ansatte, den assisterende direktoer og direktoeren, deres aegtefaelle, naar denne ikke er berettiget til ydelser af samme art og stoerrelse i henhold til anden lovmaessig eller administrativ bestemmelse, deres boern og andre forsoegelsesberettigede personer i henhold til ordningen i artikel 47 sikres imod sygdomsrisici. Daekningsgraden for disse risici fastlaegges i en ordning, der vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren.

3. En tredjedel af det noedvendige bidrag til sikring mod sygdomsrisici afholdes af den tilsluttede i overensstemmelse med den ordning, der er naevnt i stk. 2, andet punktum.

Artikel 62

1. Paa de betingelser, der er fastsat i ordningen i artikel 61, stk. 2, andet punktum, sikres de ansatte, den assisterende direktoer og direktoeren fra tiltraedelsesdagen imod risici for erhvervssygdomme og ulykker. De skal obligatorisk bidrage til sikringen mod disse risici.

2. I den i stk. 1 naevnte ordning praeciseres de risici, der ikke daekkes, de garanterede ydelser og de daekkende udgifter.

Artikel 63

1. Ved et barns foedsel modtager de ansatte, den assisterende direktoer eller direktoeren en fast engangsydelse, der udbetales til den person, som rent faktisk drager omsorg for dette barn i overensstemmelse med ordningen i artikel 61, stk. 2, andet punktum.

2. Den, der modtager en ydelse ved foedsel, skal anoefre de ydelser af samme art, der modtages fra anden side for samme barn; den i stk. 1 naevnte ydelse nedsaettes med disse ydelser. Saafremt barnets fader og moder begge er medarbejdere ved centret og potentielle modtagere af denne ydelse, udbetales den kun én gang.

Del II

Pensionsfond

Artikel 64

1. I overensstemmelse med en ordning, der vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren, opretter centret en pensionsfond for de ansatte, den assisterende direktoer og direktoeren. De naermere bestemmelser for disse medarbejderes og centrets obligatoriske bidrag til fonden samt de naermere regler for udbetalingen af midler til de medarbejdere, der forlader centret, fastsaettes i denne ordning.

2. En tredjedel af det noedvendige bidrag til oprettelse af denne pensionsfond afholdes af de tilsluttede i overensstemmelse med den ordning, der er naevnt i stk. 1.

Del III

Praemie ved endelig og frivillig fratraeden

Artikel 65

1. En ansat, hvis ansaettelse udloeber efter aftale mellem den ansatte og centret, og hvis tjenestetid ved centret har vaeret paa mindst fem aar, kan efter afgoerelse truffet af bestyrelsen og paa grundlag af en rapport, der udarbejdes af direktoeren, modtage en praemie ved endelig og frivillig fratraeden, der beloeber sig til hoejst ti gange den sidste maanedlige grundloen, i overensstemmelse med en ordning, der vedtages af bestyrelsen paa forslag af direktoeren.

2. Denne praemie er ikke automatisk og ydes eventuelt under saerlig hensyn til centrets interesser og maal. Udbetalingen sker betingelser, der fastlaegges af bestyrelsen paa forslag af direktoeren og i overensstemmelse med den ordning, der er naevnt i stk. 1.

3. Der udbetales ingen fratraedelsespraemie, hvis ansaettelsen ophoerer i henhold til artikel 37 eller 38.

4. Direktoeren og den assisterende direktoer modtager ingen fratraedelsespraemie.

5. Fratraedelsespraemien er uforenelig med den godtgoerelse, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2.

-KAPITEL II

FISKALE BESTEMMELSER

Artikel 66

1. Vederlag, som centret udbetaler direktoeren, den assisterende direktoer og de oevrige ansatte, beskattes til fordel for centret.

De naermere bestemmelser for opkraevning af denne skat er fastlagt i bilag III til disse ansaettelsesvilkaar, som det udgoer en integrerende del af. Udvalget kan aendre disse bestemmelser.

2. Skatten opkraeves af centret som kildeskat. Skatteprovenuet opfoeres som indtaegt paa centrets budget.

3. De i stk. 1 naevnte personer fritages for national beskatning af vederlag, som de modtager fra centret.

KAPITEL III

BESTEMMELSER VEDROERENDE KLAGEADGANG

Artikel 67

1. De ansatte, den assisterende direktoer og direktoeren kan forelaegge en ansoegning for den kompetente myndighed om at traeffe en beslutning for deres vedkommende. Den kompetente myndighed meddeler den paagaeldende sin begrundede beslutning inden to maaneder fra dagen for ansoegningens forelaeggelse. Hvis der ikke er afgivet svar inden fristens udloeb, anses dette som en stiltiende afvisning, som kan goeres til genstand for en klage i henhold til stk. 2.

2. De ansatte, den assisterende direktoer og direktoeren kan for den kompetente myndighed indbringe en klage over en disposition, der er til skade for den paagaeldende; det gaelder saavel, naar den kompetente myndighed har truffet en afgoerelse, som naar den har undladt at traeffe ansaettesesvilkaarene forbeskrevet foranstaltning. Klagen skal indbringes inden for en frist paa en maaned. Fristen loeber fra:

- den dato, afgoerelsen meddeles modtageren, og i alle tilfaelde senest den dato, den paagaeldende faar kendskab til den, hvis det drejer sig om en foranstaltning af individuel karakter. Hvis en disposition af individuel karakter kan skade tredjemand, loeber fristen for tredjemand fra den dag, han har faaet kendskab til dispositionen - den dato, fristen til at afgive svar udloeber, naar klagen vedroerer en stiltiende afvisning i henhold til stk. 1.

Den kompetente myndighed meddeler den paagaeldende sin begrundede beslutning inden for en frist paa to maaneder fra den dag, hvor klagen er fremsat. Er der ikke afgivet svar paa klagen inden for denne frist, anses dette som en stiltiende afvisning, der kan goeres til genstand for en klage i henhold til artikel 68.

3. Den kompetente myndighed i henhold til denne artikel er:

- for de ansatte direktoeren - for direktoeren og den assisterende direktoer og i tilfaelde af klager over en disciplinaer foranstaltning truffet af direktoeren, bestyrelsen - i tilfaelde af klager over en disciplinaer foranstaltning truffet af bestyrelsen over for direktoeren eller den asssisterende direktoer, udvalget.

Artikel 68

1. Tvister mellem de ansatte og centret samt mellem direktoeren eller den assisterende direktoer og centret skal bilaegges ved maegling eller voldgift i overensstemmelse med ordningen for maegling og voldgift i bilag IV til disse ansaettelsesvilkaar, som det udgoer en integrerende del af.

2. De kendelser, som voldgiftsretten afsiger i henhold til den i stk. 1 naevnte ordning for maegling og voldgift, er bindende for parterne og kan om fornoedent goeres eksigible for de kompetente myndigheder i Faellesskabets medlemsstater eller i AVS-staterne samt for de i konventionen foreskrevne institutioner og organer.

3. De i stk. 1 omhandlede tvister kan ikke soeges afgjort paa anden maade.

AFSNIT V

LOKALT ANSATTE

Artikel 69

1. Lokalt ansatte ansaettes af direktoeren ved en arbejdskontrakt for et bestemt tidsrum, der udloeber senest den 31. august 1996.

2. Bortset fra artikel 6 til 11, 30, 32 til 38, 41 til 44 og 47 til 51 samt kapitel VI finder afsnit II tilsvarende anvendelse paa lokalt ansatte.

Artikel 70

1. Arbejdsvilkaarene for lokalt ansatte, herunder navnlig

a) de naermere bestemmelser om deres ansaettelse og om ansaettelsesforholdets ophoer

b) ferie- og orlovsordningerne samt

c) deres indplacering og vederlag

fastsaettes af direktoeren paa grundlag af de regler og de saedvaner, der er gaeldende paa det sted, hvor den lokalt ansatte goer tjeneste.

Artikel 71

Centret baerer de udgifter til social sikring, der i henhold til den gaeldende ordning paa den lokalt ansattes tjenestested paahviler arbejdsgiveren.

Artikel 72

Lokalt ansatte kan til direktoeren indgive en anmodning om, at denne traeffer en afgoerelse vedroerende den paagaeldende. Direktoeren meddeler den paagaeldende sin begrundede afgoerelse inden for en frist paa en maaned fra dagen for anmodningens indgivelse. Er der ikke afgivet svar inden fristens udloeb, anses dette som en stiltiende afvisning, der kan goeres til genstand for en klage i henhold til artikel 73.

Artikel 73

Tvister mellem centret og lokalt ansatte forelaegges den kompetente domstol i henhold til gaeldende lovgivning paa det sted, hvor den lokalt ansatte goer tjeneste.

AFSNIT VI AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 74

Disse ansaettelsesvilkaar traeder i kraft samtidig med den afgoerelse truffet af AVS/EOEF-Ministerraadet, hvorved de vedtages.

BILAG I TIL ANSAETTELSESVILKAARENE

CENTRET FOR INDUSTRIEL UDVIKLING (CIU) ANSAETTELSESBREV (1) til Hr. (Fr.) .

foedt den .. / .. / .... i .

nationalitet .

indehaver af pas nr. .

udstedt den .. / .. / .... i .

Under henvisning til de oplysninger, De har givet i Deres ansoegning, og paa baggrund af en efterfoelgende ansaettelsesprocedure paa konkurencemaessigt grundlag, har Centret for Industriel Udviklling (CIU), repraesenteret ved direktoer ......................., i sin egenskab af ansaettelsesmyndighed i henhold til artikel 6 bilaget til afgoerelse nr. 1/92 truffet af AVS/EOEF-Ministerraadet om fastsaettelse af ansaettelsesvilkaarene for personalet ved CIU inden for rammerne af fjerde AVS/EOEF-konvention besluttet at ansaette Dem ved CIU.

Ansaettelsen sker paa foelgende betingelser:

1. VARIGHED Ansaettelsen gaelder for perioden den .. / .. / .... til den .. / .. / .... .

2. PROEVETID De foerste seks maaneder af ansaettelsen betragtes som proevetid. Begge parter kan i dette tidsrum uden varsel ved anbefalet brev ophaeve ansaettelsesforholdet.

Proevetiden finder ikke anvendelse, hvis ikke der er tale om det foerste ansaettelsesforhold.

3. STED Tjenestestedet er for oejeblikket .

4. INDPLACERING Kategori: .

Niveau: .

Loentrin: .

De accepterer, at direktoeren, saafremt han finder det hensigtsmaessigt ud fra CIU's behov, forflytter Dem til en stilling, der forudsaetter kvalifikationer svarende til Deres kategori og niveau, og som kan medfoere aendringer i Deres opgaver.

5. UGENTLIG ARBEJDSTID Den ugentlige arbejdstid er paa ...... timer.

6. UDTRAEDEN AF TJENESTEN EFTER EN OPSIGELSESFRIST I henhold til artikel 35, stk. 1, litra b), i ansaettelsesvilkaarene for personalet ved CIU inden for rammerne af fjerde AVS/EOEF-konvention kan begge parter bringe ansaettelsen til ophoer ved udloebet af en opsigelsesfrist, der svarer til en maaned pr. tjenesteaar; opsigelsen meddeles ved anbefalet brev.

7. VILKAAR

Begge parter vedkender sig at vaere bundet af

a) vedtaegterne og forretningsordenen for CIU og ansaettelsesvilkaarene for personalet ved CIU inden for rammerne af fjerde AVS/EOEF-konvention

b) de forskellige interne bestemmelser, som CIU har vedtaget i overensstemmelse med ovennaevnte ansaettelsesvilkaar, og som De erklaerer at have gjort Dem bekendt med; eventuelle aendringer af de paagaeldende regler kan kun goeres gaeldende over for Dem, efter at De har faaet meddelelse herom c) de individuelle betingelser, CIU eventuelt har opstillet for Dem i overensstemmelse med artikel 1, stk. 5, i ovennaevnte ansaettelsesvilkaar.

De giver udtrykkeligt afkald paa tiltraedelsesydelser i henhold til ovennaevnte ansaettelsesvilkaar, hvis De i forbindelse med en eventuel tidligere ansaettelse allerede har modtaget saadanne ydelser.

Der tages ved denne ansaettelse hensyn til den tid, De har gjort tjeneste under en eventuel tidligere ansaettelse.

8. VOLDGIFT

Eventuelle tvister mellem Dem og CIU bilaegges ved maegling eller voldgift i henhold til procedurereglerne i bilag IV til ansaettelsesvilkaarene for personalet ved CIU inden for rammerne af fjerde AVS/EOEF-konvention.

Tvister kan ikke bilaegges paa anden vis.

De to parter afstaar udtrykkeligt fra enhver anden form for bilaeggelse af tvister end den, der er omhandlet i naevnte procedureregler for maegling og voldgift, samt fra at anlaegge sag ved andre retlige instanser.

9. OPLYSNINGSSEDLER

Bilag A »Administrative oplysninger« og bilag B »Familiemaessige oplysninger« er en integrerende del af dette ansaettelsesbrev.

Til direktoeren for CIU

Jeg accepterer herved denne ansaettelse og de deri fastsatte betingelser.

Jeg er bekendt med vedtaegten og forretningsordenen for CIU, ansaettelsesvilkaarene for personalet ved CIU inden for rammerne af fjerde AVS/EOEF-konvention samt CIU's interne bestemmelser.

Jeg accepterer procedurereglerne for maegling og voldgift med henblik paa bilaeggelse af eventuelle tvister med CIU, og jeg afstaar udtrykkeligt fra alle andre former for bilaeggelse, herunder ogsaa fra at anlaegge sag ved andre retlige instanser.

Den .

.

Den ansattes underskrift

Bilag A til BILAG I

ADMINISTRATIVE OPLYSNINGER

Efternavn: .

Fornavne: .

Foedselsdato: .

Familiemaessig stilling: .

Ansat den: .

Med virkning fra: .

Ansaettelsens varighed: .

Hjemsted: .

Adresse paa tjenestestedet: .

Kategori, niveau og loentrin: .

Maanedlig grundloen: .

Saerlige bestemmelser: .

Den ansattes underskrift ( . )

Tabelle Vergroessern 134 %

Bilag B til BILAG I

FAMILIEMAESSIGE OPLYSNINGER Efternavn: .

Fornavne: .

Foedested og foedselsdato: .

PERSONER, SOM DEN ANSATTE HAR FORSOERGERPLIGT OVERFOR Efternavn og fornavneFoedested og foedselsdatoSlaegtskabsforholdCivilstandNationalitet. .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Undertegnede bekraefter rigtigheden af ovenstaaende oplysninger.

Bruxelles, den . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Den ansattes underskrift ( . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . )

BILAG II TIL ANSAETTELSESVILKAARENE

>TABELPOSITION>

BILAG III TIL ANSAETTELSESVILKAARENE

NAERMERE BESTEMMELSER FOR OPKRAEVNING AF SKAT TIL CENTRET 1. Centrets direktoer, assisterende direktoer og ansatte, bortset fra lokalt ansatte, skal betale den i artikel 66 i ansaettelsesvilkaarene omhandlede skat til centret.

Skat af loen og honorarer af enhver art, som centret udbetaler hver enkelt skattepligtig, forfalder til betaling hver maaned.

Faste eller ikke faste beloeb og godtgoerelser, som udgoer daekning af udgifter afholdt som foelge af tjenestens udoevelse, holdes dog uden for beskatningsgrundlaget.

2. Ydelser, tilskud og tilaeg af familiemaessig eller af social karakter, fratraekkes beskatningsgrundlaget.

3. Der foretages et nedslag paa 10 % for udgifter i forbindelse med arbejdet og for personlige udgifter i det beloeb, der fremkommer efter anvendelse af punkt 1 og 2 i dette bilag.

For hvert af den skattepligtiges forsoergelsesberettigede boern fratraekkes der yderligere et beloeb, der er dobbelt saa stort som det boernetilskud, den skattepligtige modtager.

Ved beregningen af beskatningsgrundlaget fratraekkes yderligere 13 % af bruttoloennen for ansatte, der ikke goer tjeneste i deres hjemland; minimumsfradraget i henhold til denne bestemmelse er 7 500 bfr.

Beloeb, som den skattepligtige indbetaler i kraft af den sociale lovgivning, han er omfattet af, fratraekkes beskatningsgrundlaget.

4. Skatten beregnes ved at anvende nedenstaaende satser paa det skattepligtige beloeb, der fremkommer ved anvendelse af punkt 3, idet beloeb, der ikke overstiger bfr. 2 476 ikke tages i betragtning:

- 0 % af beloeb under 2 476 bfr.

- 8 % af beloeb mellem 2 476 og 43 747 bfr.

- 10 % af beloeb mellem 43 748 og 60 255 bfr.

- 12,5 % af beloeb mellem 60 256 og 69 055 bfr.

- 15 % af beloeb mellem 69 056 og 78 413 bfr.

- 17,5 % af beloeb mellem 78 414 og 87 214 bfr.

- 20 % af beloeb mellem 87 215 og 95 745 bfr.

- 22,5 % af beloeb mellem 95 746 og 104 548 bfr.

- 25 % af beloeb mellem 104 549 og 113 080 bfr.

- 27,5 % af beloeb mellem 113 081 og 121 880 bfr.

- 30 % af beloeb mellem 121 881 og 130 411 bfr.

- 32,5 % af beloeb mellem 130 412 og 139 215 bfr.

- 35 % af beloeb mellem 139 216 og 147 746 bfr.

- 40 % af beloeb mellem 147 747 og 156 548 bfr.

- 45 % af beloeb over 156 546 bfr.

Det opkraevede beloeb afrundes til naermeste lavere hele tal.

Ovennaevnte beskatningstrin er gyldige fra den 1. juli 1989.

5. Uanset punkt 3 og 4 beskattes de beloeb, der udbetales som godtgoerelse for overarbejdstimer med den skatteprocent, der i maaneden foer betalingsmaaneden anvendtes paa den del af den ansattes loen, der blev beskattet hoejest.

De beloeb, der udbetales paa grund af fratraeden fra tjenesten, beskattes efter fradrag af de beloeb, der er fastsat i stk. 3, foerste, andet og tredje afsnit, med en sats, der svarer til 2/3 af det forhold, der ved udbetaling af den sidste loen, bestod mellem - stoerrelsen af den forfaldne skat og - beskatningsgrundlaget, saaledes som det er defineret i punkt 1, 2 og 3.

6. Hvis den betaling, der skal beskattes, vedroerer en periode paa mindre end en maaned, anvendes den skatteprocent der gaelder for den tilsvarende maanedlige betaling.

Hvis den betaling, der skal beskattes, vedroerer en periode paa over en maaned, beregnes skatten, som hvis denne betaling havde vaeret ligeligt fordelt over de maaneder, den vedroerer.

Efterbetalinger, der ikke vedroerer den maaned, som de udbetales i, beskattes med det beloeb, som skulle vaere opkraevet, hvis de var blevet betalt paa det normale tidspunkt.

7. Udvalget vedtager de bestemmelser, der er noedvendige for anvendelsen af dette bilag.

Centrets direktoer soerger for, at disse bestemmelser finder anvendelse.

Han henholder sig om noedvendigt til den ordning, der gaelder for tjenestemaend i De Europaeiske Faelleskaber paa dette omraade, isaer Raadets forordning (EOEF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 af 29. februar 1968 om fastlaeggelse af betingelserne for og fremgangsmaaden ved opkraevning af skat til De Europaeiske Faellesskaber (1), med senere aendringer.

BILAG IV TIL ANSAETTELSESVILKAARENE

PROCEDUREREGLER FOR MAEGLING OG VOLDGIFT

I. INDLEDENDE REGLER

Artikel 1

Anvendelsesomraade Tvister mellem centrets ansatte, direktoer eller assisterende direktoer paa den ene side og centret paa den anden side bilaegges ved maegling eller voldgift i overensstemmelse med naervaerende procedureregler.

Artikel 2

Definitioner I naervaerende regler har foelgende ord og udtryk den betydning, der her gives dem, medmindre en anden betydning fremgaar af konteksten:

- AVS-stat: en stat, der tilhoerer den gruppe af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som har undertegnet konventionen.

- Medlemsstat: en medlemsstat i Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (EOEF).

- Ret: voldgiftsretten.

- Udpegende myndighed: den myndighed, som parterne i en voldgift er blevet enige om; hvis en saadan aftale ikke foreligger, den myndighed, som i henhold til naervaerende regler har kompetence til at udpege en voldgiftsmand.

- Konventionen: fjerde AVS/EOEF-konventionen.

- Ministerraadet: AVS/EOEF-Ministerraadet i henhold til konventionen.

- Udvalget: Udvalget for Industrielt Samarbejde.

- Bestyrelsen: den paritetisk sammensatte bestyrelse for Centret for Industriel Udvikling.

- Centret: Centret for Industriel Udvikling (CIU).

- Ansaettelsesvilkaarene: ansaettelsesvilkaarene for personalet ved centret inden for rammerne af fjerde AVS/EOEF-konvention.

- Klager: den part, der indleder voldgiftsproceduren ved at sende den anden part en voldgiftsbegaering og ved at rejse et krav.

- Indklagende: den part i voldgiften, mod hvem der rejses krav.

- Part: i forbindelse med en voldgift klageren eller den indklagede i voldgiften.

Artikel 3

Meddelelse og beregning af tidsfrister 1. Enhver meddelelse, som naervaerende regler indeholder bestemmelser om, forkyndes ved anbefalet brev eller ved personlig overbringelse, idet der i begge tilfaelde skal anmodes om en dateret kvittering for modtagelsen. En meddelelse anses for at vaere blevet modtaget den dag, den blev afleveret paa en af de ovenfor anfoerte maader. Er modtageren skyld i, at meddelelsen ikke kan afleveres, eller naegter han at kvittere for modtagelsen, anses meddelelsen for at vaere forkyndt.

2. Ved beregningen af tidsfrister i henhold til naervaerende regler begynder en saadan frist at loebe dagen efter den dag, paa hvilken meddelelsen, underretningen eller forslaget er blevet modtaget. Hvis den sidste dag i en saadan frist falder paa en helligdag eller en fridag paa det sted, som er angivet i naevnte meddelelse, underretning eller forslag, forlaenges fristen til den foerst foelgende arbejdsdag. Helligdage eller fridage, der indtraeffer under fristens loebetid, skal dog tages i betragtning ved beregning af fristen.

Artikel 4

Maegling

1. Paa et hvilket som helst tidspunkt forud for en voldgiftsbegaering skal en person, der har ret til at begaere voldgift, anmode om, at tvisten bilaegges ved maegling i overensstemmelse med naervaerende regler.

2. Hvis der er tale om en tvist mellem direktoeren eller den assisterende direktoer og centret, skal klageren sende anmodningen om at faa udpeget en maegler til udvalget.

Udvalget foretager udpegningen senest 60 dage efter at have modtaget anmodningen.

3. Hvis der er tale om en tvist mellem en ansat og centret, skal klageren sende anmodningen om at faa udpeget en maegler til bestyrelsen. Udpegningen skal foretages inden 45 dage.

4. For at kunne udpeges til maegler skal den paagaeldende vaere statsborger i en af de stater, der har undertegnet konventionen.

5. Inden 30 dage efter modtagelsen af meddelelsen om udpegningen af en maegler skal den part, der begaerer maegling, give modparten og maegleren meddelelse om begaeringen.

Begaeringen skal bestaa af klagerens indlaeg og skal ledsages af genparter af relevante dokumenter.

6. Inden 30 dage efter, at modparten har modtaget meddelelsen om begaeringen, skal han forelaegge maegleren og klageren et svar paa dennes indlaeg.

7. Maeglerens behandling skal vaere saa uformel og saa hurtig, som det er foreneligt med en retfaerdig og objektiv bilaeggelse af tvisten, og skal vaere baseret paa en rimelig hoering af parterne. Hver af parterne kan lade sig repraesentere eller bistaa af en befuldmaegtiget, som han selv har valgt.

8. Maegleren skal efter at have undersoegt sagen forelaegge parterne betingelserne for et forlig.

9. Hvis der opnaas forlig, udarbejder og underskriver maegleren en protokol om forliget. Protokollen skal underskrives af parterne som udtryk for deres accept af forliget. Den af parterne underskrevne protokol om forliget er bindende for dem.

10. Genparter af den underskrevne protokol om forlig gives til parterne.

11. Hvis der ikke opnaas forlig inden fire maaneder efter, at maegleren er blevet udpeget, kan parterne henvise deres tvist til voldgift i henhold til naervaerende regler, og i saa fald vil intet af det, der er kommet frem i forbindelse med maeglerens behandling, paa nogen maade paavirke de rettigheder, parterne i voldgiften har.

12. Ingen person, der har vaeret maegler med henblik paa bilaeggelse af en tvist, kan udpeges til voldgiftsmand i samme tvist.

II. VOLDGIFTSRETTEN

Artikel 5

Voldgiftsmaendenes nationalitet

For at kunne udpeges til voldgiftsmand skal den paagaeldende vaere statsborger i en af de stater, der har undertegnet konventionen.

Artikel 6

Antal voldgiftsmaend

For at voldgiftsretten kan saettes af én voldgiftsmand, skal parterne i faellesskab udpege denne inden 30 dage efter, at indklagede har modtaget den begaering, hvorved voldgiftsprocedurerne indledes i medfoer af artikel 16. Hvis parterne ikke bliver enige om voldgift ved én voldgiftsmand inden for den fastsatte frist, saettes voldgiftsretten af tre voldgiftsmaend.

Artikel 7

Udpegning af tre voldgiftsmaend 1. Hvis der skal udpeges tre voldgiftsmaend, udpeger hver af parterne én voldgiftsmand. De to saaledes udpegede voldgiftsmaend vaelger derefter den tredje voldgiftsmand, der skal vaere voldgiftsrettens formand.

2. Hver part skal vaelge en voldgiftsmand inden 30 dage fra den dato, hvor parterne traf aftale om, at voldgiftsretten skal saettes af tre voldgiftsmaend, eller den dato, hvor det i henhold til artikel 6 blev udelukket, at voldgiftsretten saettes af én voldgiftsmand.

3. Hvis

a) hver af parterne har udpeget sin voldgiftsmand, og de to udpegede voldgiftsmaend ikke inden 30 dage efter udpegningen har valgt den tredje voldgiftsmand, eller b) en af parterne har givet den anden part meddelelse om udpegningen af en voldgiftsmand, og den part ikke inden 30 dage efter modtagelsen har givet den foerste part meddelelse om den voldgiftsmand, han har udpeget udpeges den paakraevede voldgiftsmand efter anmodning fra den ene eller den anden part af den udpegende myndighed.

4. Parterne skal indgaa aftale om den udpegende myndighed senest 60 dage efter det manglende valg eller den manglende meddelelse, der har givet anledning til, at den udpegende myndighed skal foretage udpegningen. Hvis parterne ikke efter udloebet af denne frist har indgaaet aftale om en udpegende myndighed, kan hver af parterne anmode den af AVS-staternes og medlemsstaternes dommere ved Den Internationale Domstol i Haag, som har den hoejeste embedsrang, om at fungere som udpegende myndighed.

Artikel 8

Den udpegende myndigheds udpegninger

1. Naar en udpegende myndighed anmodes om at udpege en voldgiftsmand, sender den part, der fremsaetter anmodningen, den udpegende myndighed en genpart af den i artikel 16 fastsatte voldgiftsbegaering. Den udpegende myndighed kan af hver af parterne kraeve de oplysninger, som den skoenner noedvendige for udfoerelsen af sit hverv.

2. Hver af parterne kan foreslaa den udpegende myndighed navne paa personer, der er egnede til at blive udnaevnt til voldgiftsmaend. Naar saadanne forslag fremsaettes, skal deres fulde navn og adresse opgives sammen med deres nationalitet og en beskrivelse af deres kvalifikationer.

3. Den udpegende myndighed udpeger voldgiftsmanden eller voldgiftsmaendene saa hurtigt som muligt, idet den tager behoerigt hensyn til parternes interesser og tvistens art.

Artikel 9

Indsigelse mod voldgiftsmaends habilitet

1. En person, som paataenkes udpeget til voldgiftsmand, skal give de personer, der retter henvendelse til ham i anledning af den eventuelle udpegning af ham, oplysning om alle forhold eller omstaendigheder, der kan vaekke berettiget tvivl eller mistanke om hans upartiskhed eller uafhaengighed. En person, der udpeges til voldgiftsmand, skal give parterne oplysning om saadanne forhold eller omstaendigheder, medmindre han allerede har informeret dem herom.

2. En part kan rejse indsigelse mod enhver voldgiftsmands habilitet, hvis der foreligger forhold eller omstaendigheder, der kan vaekke berettiget tvivl eller mistanke om hans upartiskhed eller kompetence. Med en part kan ikke rejse indsigelse mod den voldgiftsmand, som han selv har udpeget, eller i hvis udpegning han har deltaget, medmindre han begrunder dette med omstaendigheder, som foerst er kommet til hans kundskab, efter at udpegningen er sket.

3. En part, som agter at fremsaette indsigelse mod en voldgiftsmands habilitet, skal skriftligt give meddelelse herom til voldgiftsretten, den voldgiftsmand, mod hvem der rejses indsigelse, og den anden part, og indsigelsen skal vaere begrundet. Der skal gives meddelelse inden 15 dage efter, at voldgiftsretten er sat, eller efter udpegningen af den voldgiftsmand, mod hvem der rejses indsigelse, alt efter hvilken begivenhed der senest indtraeder, eller inden 15 dage efter, at den part, der fremsaetter indsigelsen, bliver bekendt med de omstaendigheder, der berettiger indsigelsen.

Naar en indsigelse, som en part har rejst, accepteres af den anden part, eller naar den voldgiftsmand, mod hvem der er rejst indisgelse, traeder tilbage, ophoerer denne voldgiftsmands mandat i voldgiftsproceduren straks. Men hverken parternes accept af indsigelsen eller tilbagetraedelsen af den voldgiftsmand, mod hvem der er rejst indisgelse, indebaerer, at gyldigheden af den begrundelse, som er givet for den fremsatte indsigelse, anerkendes.

4. Hvis den anden part ikke erklaerer sig enig i habilitetsindsigelsen, eller den voldgiftsmand, mod hvem der er rejst indsigelse, ikke traeder tilbage, traeffes der afgoerelse om indsigelsen saaledes:

a) naar udpegningen af voldgiftsmanden er foretaget af den udpegende myndighed af denne myndighed b) naar udpegningen af voldgiftsmanden ikke er foretaget af en udpegende myndighed, af de andre medlemmer af voldgiftsretten, hvis saadanne medlemmer findes c) i alle andre tilfaelde, eller i tilfaelde af uenighed mellem de andre medlemmer af voldgiftsretten, af en udpegende myndighed, som er valgt, eller som vaelges efter proceduren i artikel 7, stk. 4. Den afgoerelse, der traeffes af den her omhandlede myndighed, er endelig.

Artikel 10

Udskiftning af en voldgiftsmand

1. I foelgende tilfaelde udpeges en stedfortraedende voldgiftsmand efter proceduren i artikel 8, 9 og 10, som gaelder for udpegningen af den voldgiftsmand, der skal udskiftes:

a) den anden part har accepteret en indsigelse, der er rejst mod en voldgiftsmand, eller b) en voldgiftsmand, mod hvem der er rejst indsigelse, er traadt tilbage, eller c) en indsigelse, der er rejst mod en voldgiftsmand, anerkendes, selv om den anden part ikke har godkendt indsigelsen, eller den voldgiftsmand, mod hvem der er rejst indsigelse, naegter at traede tilbage, eller

d) en voldgiftsmand doer under sagens behandling i voldgiftsretten, eller e) en voldgiftsmand af andre grunde forholder sig passiv, eller det retligt eller faktisk bliver umuligt for ham at udfoere sit hverv.

2. Hvis en voldgiftsmand udskiftes, beror det paa voldgiftsrettens eget skoen, om den forudgaaende mundtlige procedure skal gentages, og enhver afgoerelse eller bestemmelse, der er truffet i sagens behandling, kan tilsidesaettes af voldgiftsretten.

III. VOLDGIFTSPROCEDUREN

Artikel 11

Almindelige bestemmelser

1. Med forbehold af bestemmelserne i disse regler kan voldgiftsretten gennemfoere voldgiften paa den maade, som den finder hensigtsmaessig.

2. Voldgiftsretten skal gennemfoere voldgiften hurtigt og med et saadant hensyn til omkostningsbesparelser, som er foreneligt med en retfaerdig afgoerelse i sagen. Parterne skal behandles ens, og hver af parterne skal have mulighed for at goere sine rettigheder gaeldende og fremkomme med sine anbringender paa alle stadier af proceduren.

3. Hver af parterne kan paa et hvilket som helst stadium af proceduren anmode om mundtlig procedure, og i saa fald skal voldgiftsretten beramme en mundtlig procedure med henblik paa vidnefoersel, herunder af skoensmaend, eller for at give parterne lejlighed til mundtligt at fremfoere deres argumenter. Foreligger der ikke en saadan anmodning, bestemmer voldgiftsretten, om der skal afholdes mundtlig procedure, eller om proceduren skal vaere skriftlig.

4. Alle de dokumenter eller oplysninger, som en af parterne forelaegger for voldgiftsretten, skal han samtidig meddele den anden part. Saadanne dokumenter eller oplysninger maa ikke anvendes til stoette for en parts sag, medmindre der foreligger bevis for, at de er blevet meddelt den anden part.

Artikel 12

Lovvalg og procedureregler

1. Voldgiftsretten skal til bilaeggelse af generelle eller individuelle tvister anvende de retsregler og retsprincipper, der foelger af konventionen, aftalen mellem Belgien og centret om centrets hjemsted, vedtaegterne og forretningsordenen for centret, ansaettelsesvilkaarene, finansforordningen for centret, enhver regel i ansaettelsesvilkaarene, som er vedtaget af bestyrelsen paa forslag af direktoeren og stadfaestet af udvalget ved ansaettelsesvilkaarenes ikrafttraeden eller senere, interne regler fra direktoeren samt de individuelle betingelser, der eventuelt er blevet fastsat skriftligt ved ansaettelsen eller paa et senere tidspunkt, i begge tilfaelde med bestyrelsens godkendelse.

2. Voldgiftsretten traeffer afgoerelse som maegler eller ex aequo et bono, saafremt parterne udtrykkeligt har bemyndiget voldgiftsretten hertil under voldgiftsproceduren.

3. Hele voldgiftsproceduren foeres i overensstemmelse med naervaerende regler. I mangel af aftale mellem parterne traeffer voldgiftsretten afgoerelse om processuelle spoergsmaal, som naervaerende regler ikke indeholder bestemmelser om. I saa tilfaelde skal den isaer drage omsorg for, at princippet om parternes ligestilling ikke kraenkes.

Artikel 13

Processprog

1. Voldgiftsproceduren foeres, og voldgiftskendelsen afsiges paa det sprog, som parterne har foreslaaet. Hvis der ikke er enighed mellem parterne i spoergsmaalet, beslutter voldgiftsretten, hvilket processprog der skal anvendes.

2. Voldgiftsretten kan afsige kendelse om, at alle dokumenter, der vedlaegges klageskriftet eller svarskriftet, samt alle andre dokumenter, som fremlaegges under proceduren, og som ikke er affattet paa processproget, skal ledsages af en bekraeftet oversaettelse til processproget.

Artikel 14

Vaerneting for voldgiftssagen

Voldgiftsproceduren foeres i en stat, der har undertegnet konventionen, og som parterne har foreslaaet. Hvis der ikke er enighed mellem parterne i spoergsmaalet, beslutter voldgiftsretten, hvor proceduren skal foeres.

Artikel 15

Repraesentation og bistand

Hver part kan lade sig repraesentere og/eller bistaa af personer efter eget valg. Modparten og voldgiftsretten skal have skriftlig meddelelse om saadanne personers navn og adresse. Det skal udtrykkeligt angives i meddelelsen, om vedkommende person skal repraesentere eller bistaa parten.

Artikel 16

Indledning af voldgiftsproceduren 1. Klageren i en voldgiftssag sender en voldgiftsbegaering til den indklagede. Begaeringen indebaerer en anerkendelse af, at voldgiften og naervaerende procedure er noedvendig, at den endelige kendelse er bindende og inappellabel, og at der gives afkald paa enhver anden form for bilaeggelse af tvisten, herunder indbringelse af sagen for en retsinstans.

2. Voldgiftsproceduren anses for at vaere indledt paa det tidspunkt, hvor indklagede modtog voldgiftsbegaeringen.

3. Voldgiftsbegaeringen skal indeholde foelgende:

a) et krav om, at tvisten henvises til voldgift

b) parternes navn og adresse

c) klagens generelle karakter samt i givet fald angivelse af det beloeb, sagen drejer sig om

d) paastanden og en kort begrundelse herfor.

4. Desuden kan voldgiftsbegaeringen indeholde:

a) navnet paa den person, der foreslaas udpeget til enevoldgiftsmand

b) den meddelelse om klagerens udpegning af en voldgiftsmand, der omhandles i artikel 7, stk. 1

c) det klageskrift, der er omhandlet i artikel 17.

Artikel 17

Klageskrift

1. Medmindre klagen omtales i voldgiftsbegaeringen, fremsender klageren inden for en af voldgiftsretten fastsat frist skriftligt sin klage til indklagede og til hver af voldgiftsmaendene.

2. Klageskriftet, som dateres og underskrives af klageren og/eller af dennes behoerigt befuldmaegtigede repraesentant, skal indeholde foelgende oplysninger:

a) parternes navne og adresser

b) en fremstilling af de kendsgerninger, hvorpaa klagen stoettes

c) de omtvistede spoergsmaal

d) paastanden.

Klageren kan vedlaegge sit klageskrift alle de dokumenter, som han finder relevante, eller han kan paafoere dem en henvisning til de dokumenter eller andre bevismidler, som han vil fremlaegge i retten.

Artikel 18

Svarskrift

1. Inden for en frist, som fastsaettes af voldgiftsretten, sender indklagede sit svarskrift til klageren og til hver af voldgiftsmaendene.

2. Svarskriftet skal indeholde en besvarelse af punkterne i klageskriftet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra b), c) og d). Indklagede kan vedlaegge sit svarskrift de dokumenter, som han agter at paaberaabe sig til sit forsvar, eller han kan paafoere dem en henvisning til de dokumenter eller andre bevismidler, som han vil fremlaegge i retten.

3. Indklagede kan i sit svarskrift eller paa et senere stadium under voldgiftsproceduren, hvis voldgiftsretten beslutter, at forsinkelsen efter omstaendighederne var undskyldelig, fremsaette et modkrav eller paaberaabe sig en ret, som stoettes paa samme kendsgerninger eller paa retsforholdet i ansaettelsen.

4. Bestemmelserne i artikel 17, stk. 2, finder anvendelse paa det modkrav og den ret, som indklagede paaberaaber sig med henblik paa godtgoerelse.

Artikel 19

AEndringer i klageskrift eller svarskrift Under voldgiftsproceduren kan hver af parterne aendre eller supplere sit klageskrift eller svarskrift, medmindre voldgiftsretten finder det hensigtsmaessigt ikke at tillade saadanne aendringer i betragtning af det sene tidspunkt, paa hvilket de foreslaas, eller den skade, som herved vil blive paafoert den anden part.

Artikel 20

Paastande vedroerende voldgiftsrettens kompetence

1. Voldgiftsretten kan tage stilling til indsigelser mod dens kompetence.

2. Voldgiftsretten er kompetent til at afgoere, hvorvidt ansaettelsesbrevet eller retsforholdet mellem klager og indklagede er ugyldigt eller bortfaldet. En afgoerelse fra voldgiftsretten om, at ansaettelsesbrevet eller retsforholdet er ugyldigt, paavirker ikke anvendelsen af naervaerende regler.

3. En paastand om, at voldgiftsretten er inkompetent, skal senest fremsaettes, naar indklagede indleverer sit svarskrift i sagen eller, hvor det drejer sig om et modkrav, i replikken. Denne bestemmelse gaelder ligeledes for nye klagepunkter og modkrav, der optages til behandling under voldgiftsproceduren.

4. I almindelighed tager voldgiftsretten under sagens forberedelse stilling til en indsigelse vedroerende dens kompetence. Voldgiftsretten kan dog fortsaette sagens behandling og tage stilling til en saadan i sin endelige kendelse.

Artikel 21

Yderligere skriftlig dokumentation

Voldgiftsretten traeffer afgoerelse om, hvilken skriftlig dokumentation ud over klageskrift og svarskriftet parterne skal eller kan fremlaegge og i saa fald om den maade, de skal fremlaegges paa, og fastsaetter tidsfristerne for indlevering af saadanne dokumenter.

Artikel 22

Tidsfrister

De af voldgiftsretten fastsatte tidsfrister for indlevering af aktstykker, herunder klageskrift og svarskrift, maa i hvert enkelt tilfaelde ikke overstige 45 dage. Voldgiftsretten kan dog forlaenge tidsfristerne, hvis den finder, at en forlaengelse er berettiget.

Artikel 23

Bevisfoerelse

1. Det paahviler hver af parterne at foere bevis for de kendsgerninger, som han paaberaaber sig til stoette for sin klage eller sin modpaastand.

2. Voldgiftsretten kan, hvis den finder det hensigtsmaessigt, anmode parterne om inden for en frist, som skal fastsaettes af voldgiftsretten, til denne og til den anden part at fremsende en oversigt over de dokumenter og andre bevismidler, som den paagaeldende part agter at fremlaegge til stoette for den fremstilling af de omtvistede kendsgerninger, som er indeholdt i hans klageskrift eller svarskrift.

3. Voldgiftsretten kan paa et hvilket som helst tidspunkt under voldgiftsproceduren kraeve, at parterne fremlaegger yderligere beviser inden for en frist, som fastsaettes af voldgiftsretten.

Artikel 24

Mundtlig forhandling

1. Hvis der anordnes mundtlig forhandling, underretter voldgiftsretten i tilstraekkelig god tid parterne om dato, klokkeslaet og sted for retsmoedet.

2. Hvis der skal indkaldes vidner, giver hver af parterne mindst 15 dage inden retsmoedet voldgiftsretten og den anden part meddelelse om navne og adresser paa de vidner, som han agter af foere, samt om hvilket emne og paa hvilke sprog saadanne vidner vil afgive forklaring.

3. Voldgiftsretten traeffer de fornoedne foranstaltninger til, at de mundtlige forklaringer i et retsmoede oversaettes og indfoeres i en retsbog, hvis retten finder saadanne foranstaltninger paakraevede efter sagens omstaendigheder, eller hvis parterne er blevet enige herom og har givet retten meddelelse herom mindst 15 dage inden retsmoedet.

4. Retsmoeder holdes for lukkede doere, medmindre andet er aftalt mellem parterne. Voldgiftsretten kan kraeve, at et eller flere vidner forlader retssalen, medens andre vidner afgiver forklaring. Voldgiftsretten kan frit bestemme, paa hvilken maade vidner skal afhoeres, men hver af parterne har ret til efter anmodning at afhoere de af modparten foerte vidner.

5. Vidnebevis kan ogsaa foeres i form af skriftlige, af vidnerne paa tro og love underskrevne redegoerelser. Paa en parts begaering og med rettens tilladelse kan de naevnte vidner dog foeres under et retsmoede, hvor parterne faar mulighed for at vaere til stede og stille spoergsmaal til vidnerne.

6. Voldgiftsretten traeffer afgoerelse i spoergsmaal om, hvorvidt de afgivne videforklaringer er antagelige, relevante og vaesentlige.

Artikel 25

Foreloebige beskyttelsesforanstaltninger 1. Efter en parts anmodning kan voldgiftsretten traeffe saadanne foreloebige foranstaltninger vedroerende soegsmaalets genstand, som den finder noedvendige. Voldgiftsretten kan ogsaa bestemme, at der skal deponeres et pengebeloeb, eller at der skal stilles kaution for hele eller en del af beloebet. Hvis denne bestemmelse ikke efterleves, drager retten de noedvendige konsekvenser, som en saadan manglede efterlevelse logisk maa faa.

2. Saadanne foreloebige foranstaltninger kan traeffes ved en foreloebig kendelse. Voldgiftsretten kan kraeve sikkerhedsstillelse for de hermed forbundne omkostninger.

Artikel 26

Skoensmaend

1. Voldgiftsretten kan udnaevne en eller flere uafhaengige skoensmaend, som skal undersoege og afgive skriftlige erklaeringer til den vedroerende bestemte spoergsmaal, som fastlaegges af retten. En part har ret til at rejse indsigelse mod en skoensmand paa grund af manglende kompetence eller partiskhed, og hvis en saadan indsigelse tages til foelge af voldgiftsretten, skal denne skoensmand traede tilbage. En genpart af skoensmandens opgavegrundlag (skoenstemaet), som er udarbejdet af voldgiftsretten, skal fremsendes til parterne.

2. Parterne skal paa skoensmandens forlangende give ham alle hensigtsmaessige oplysninger eller forevise ham alle relevante dokumenter. Enhver tvist, som maatte opstaa mellem en part og skoensmanden om det berettigede i hans forlangende, forelaegges voldgiftsretten til afgoerelse.

3. Straks efter modtagelsen af skoensmandens erklaering fremsender voldgiftsretten en genpart heraf til parterne, som skal have lejlighed til skriftligt at give udtryk for deres mening om skoenserklaeringen. En part har ret til at blive gjort bekendt med ethvert dokument, som skoensmanden har paaberaabt sig i sin erklaering.

4. Efter en parts anmodning kan skoensmanden efter afgivelsen af erklaeringen hoeres i et retsmoede, hvor parterne har mulighed for at vaere til stede og stille spoergsmaal til ham. I dette retsmoede kan hver af parterne foere sagkyndige vidner til at afgive forklaring om stridsspoergsmaalene. Bestemmelserne i artikel 24 finder anvendelse paa en saadan procedure.

Artikel 27

Udeblivelse

1. Hvis klageren ikke inden for den af voldgiftsretten fastsatte frist har fremlagt sit klageskrift og ikke har kunnet paaberaabe sig en gyldig grund hertil, traeffer voldgiftsretten afgoerelse om, at sagen haeves. Hvis indklagede ikke inden for den af voldgiftsretten fastsatte frist har fremlagt sit svarskrift og ikke har paaberaabt sig en gyldig grund hertil, traeffer voldgiftsretten efter at have overvejet de saerlige forhold, der maatte goere sig gaeldende for den indklagede, afgoerelse om, at sagens behandling skal fortsaettes, og kan afsige en kendelse, selv om den endnu ikke paa dette tidspunkt har faaet et svarskrift.

2. Hvis en af parterne, som er lovligt indkaldt i henhold til naervaerende regler, uden at paaberaabe sig en gyldig grund hertil, udebliver fra et retsmoede, kan voldgiftsretten fortsaette behandlingen af voldgiftssagen.

3. Hvis en af parterne, som lovligt er blevet opfordret til at fremlaegge dokumenter, ikke goer dette inden for de fastsatte frister og ikke paaberaaber sig en gyldig grund hertil, kan voldgiftsretten afsige kendelse paa det foreliggende bevisgrundlag under behoerig hensyntagen til, hvilken betydning det har for sagen, at dokumenterne ikke er blevet forelagt.

Artikel 28

Forhandlingens afslutning 1. Voldgiftsretten kan spoerge parterne, om de oensker at forelaegge yderligere beviser, foere flere vidner eller fremsaette yderligere erklaeringer, og hvis dette ikke er tilfaeldet, kan den erklaere forhandlingen for afsluttet.

2. Voldgiftsretten kan, hvis den finder det noedvendigt paa grund af usaedvanlige omstaendigheder, ex officio eller efter en parts anmodning beslutte at genoptage forhandlingen paa et hvilket som helst tidspunkt, inden voldgiftskendelsen afsiges.

Artikel 29

Afkald paa retten til at paaberaabe sig naervaerende regler

En part, som undlader at rejse indsigelse mod, at en bestemmelse eller betingelse i naervaerende regler ikke er overholdt, anses at have givet afkaldt paa sin ret til at rejse indsigelse.

Artikel 30

Afgoerelser 1. Medmindre voldgiftsretten er sat af én voldgiftsmand, afsiges voldgiftskendelsen eller andre afgoerelser, som traeffes af voldgiftsretten, ved stemmeflerhed. Hvis der ikke er stemmeflerhed, er formandens stemme udslaggivende, men han skal begrunde sin stemmeafgivelse.

2. For saa vidt angaar processuelle spoergsmaal, kan voldgiftsrettens formand i mangel af stemmeflerhed, eller naar voldgiftsretten giver ham bemyndigelse hertil, traeffe afgoerelsen alene, idet denne dog eventuelt kan aendres af voldgiftsretten.

Artikel 31

Tidspunktet for voldgiftskendelsens afsigelse, dens raekkevidde, form og retsvirkning 1. Voldgiftskendelsen skal afsiges saa hurtigt som muligt efter forhandlingen eller efter modtagelse af de beviser eller det materiale, som parterne oensker at forelaegge voldgiftsretten.

2. Foruden en endelig kendelse kan voldgiftsretten ogsaa afsige foreloebige kendelser, mellemkendelser eller delkendelser.

3. Voldgiftskendelsen skal udfaerdiges skriftligt. Den er bindende for parterne og inappellabel. Parterne fuldbyrder uopholdeligt kendelsen. Enhver AVS-stat eller medlemsstat anerkender, at alle kendelser, der afsiges i henhold til disse regler, er bindende, ligesom den sikrer, at de kan fuldbyrdes paa dens territorium, som om det var en endelig dom, der afsiges af en af statens egne retter eller domstole.

4. Voldgiftsretten skal begrunde sin kendelse, medmindre parterne har aftalt, at der ikke skal gives en begrundelse.

5. Voldgiftskendelsen underskrives og bekraeftes behoerigt af voldgiftsmaendene og skal angive datoen og stedet for dens afgoerelse. Er der tre voldgiftsmaend, og den enes underskrift mangler, skal grunden hertil anfoeres i kendelsen.

6. Voldgiftskendelsen maa kun offentliggoeres med begge parters samtykke.

7. Voldgiftsretten sender parterne genparter af kendelsen, som er underskrevet og bekraeftet af voldgiftsmaendene.

Artikel 32

Fuldbyrdelse af voldgiftskendelsen

1. For at faa en kendelse anerkendt og fuldbyrdet paa en signatarstats omraade skal den paagaeldende part forevise en bekraeftet genpart af kendelsen for den myndighed, som staten har udpeget hertil. Eksekutionspaategningen vil efter hoering af den anden part blive paafoert den foreviste genpart uden anden kontrol end kontrol af genparts aegthed.

2. Senest 180 dage efter naervaerende reglers ikrafttraeden meddeler hver signatarstat formanden for Ministerraadet hvilken myndighed, den har udpeget hertil, og holder ham underrettet om eventuelle aendringer. Formanden for Ministerraadet videresender straks denne oplysning til generalsekretaeren for AVS-Generalsekretariatet og til formanden for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber.

3. Fuldbyrdelsen af kendelsen sker efter den gaeldende lovgivning om dommes fuldbyrdelse i den stat, paa hvis territorium kendelsen soeges fuldbyrdet. Med henblik herpaa betragtes det som en uafbeviselig praesumption, at parterne udtrykkeligt har givet afkald paa at vaere fritaget for retsforfoelgning og fuldbyrdelse.

Artikel 33

Forlig eller andre grunde til standsning af sagens behandling

1. Hvis parterne indgaar forlig i sagen paa anden maade, inden voldgiftskendelsen afsiges, afsiger voldgiftsretten enten kendelse om, at voldgiftssagen haeves, eller den konstaterer forholdet i form af en voldgiftskendelse i overensstemmelse med forliget, hvis begge parter anmoder herom, og retten godkender dette. Voldgiftsretten er ikke pligtig at begrunde en saadan kendelse.

2. Hvis det af en eller anden grund, som ikke er naevnt i stk. 1, bliver unoedvendigt eller umuligt at fortsaette voldgiftsproceduren, inden der er blevet afsagt kendelse, underretter voldgiftsretten parterne om, at den, medmindre der inden for en frist paa 30 dage rejses indsigelse herimod, vil traeffe afgoerelse om at haeve sagen. Hvis en part rejser indsigelse inden for en frist paa 30 dage, traeffer voldgiftsretten foerst afgoerelse om at haeve sagen efter, at den har hoert parterne og skoennet, at der ikke er nogen gyldig grund til at rejse indsigelse.

3. Genparter af kendelsen om sagens ophaevelse af voldgiftskendelsen i overensstemmelse med forliget, som er behoerigt underskrevet af voldgiftsmaendene, tilsendes parterne af voldgiftsretten. Afsiges der voldgiftskendelse i overensstemmelse med forliget, finder bestemmelserne i artikel 31, stk. 3, 5, 6 og 7, anvendelse.

Artikel 34

Fortolkning af voldgiftskendelsen

1. Hver af parterne kan, hvis han samtidig giver den anden part meddelelse herom, senest 30 dage efter modtagelsen af voldgiftskendelsen anmode voldgiftsretten om at give en fortolkning af kendelsen. Hvis der opdages en ny soegsmaalsgrund, efter at den fastsatte frist er udloebet, loeber fristen paa 30 dage fra den dato, paa hvilken den nye soegsmaalsgrund opdages, forudsat at den maksimalt tilladte frist for at fremsaette den begaering, der er baseret paa opdagelsen af den nye soegsmaalsgrund, ikke overskrider 120 dage fra datoen for afsigelsen af voldgiftskendelsen. Fristen paa 120 dage gaelder ikke, hvis den nye soegsmaalsgrund er en foelge af, at parterne har divergerende fortolkninger af, hvorledes kendelsen skal fuldbyrdes.

2. Fortolkningen skal udfaerdiges skriftligt hurtigst muligt efter modtagelsen af begaeringen. Fortolkningen indgaar som en integrerende del af kendelsen, og bestemmelserne i artikel 31, stk. 2 til 6, finder anvendelse.

Artikel 35

Berigtigelse af voldgiftskendelsen

1. Hver af parterne kan, hvis han samtidig giver den anden part meddelelse herom, senest 30 dage efter modtagelsen af voldgiftskendelsen anmode voldgiftsretten om at berigtige eventuelle regne-, skrive- eller trykfejl eller andre fejl af samme art i kendelsen. Voldgiftsretten kan senest 30 dage efter, at kendelsen er meddelt parterne, foretage saadanne rettelser paa eget initiativ.

2. Saadanne berigtigelser skal foretages skriftligt, og bestemmelserne i artikel 31, stk. 2 til 6, finder anvendelse.

Artikel 36

Tillaegskendelse

1. Hver af parterne kan, hvis han samtidig giver den anden part meddelelse herom, senest 60 dage efter modtagelsen af voldgiftskendelsen anmode voldgiftsretten om at afsige en tillaegskendelse angaaende paastande, som er blevet nedlagt under voldgiftsproceduren, men udeladt i voldgiftskendelsen.

2. Hvis voldgiftsretten finder anmodning om en tillaegskendelse berettiget og mener, at udeladelsen kan berigtiges uden yderligere retsmoeder eller bevisfoerelse, supplerer den sin voldgiftskendelse senest 60 dage efter modtagelsen af anmodningen.

3. Naar der afsiges en tillaegskendelse, finder artikel 31, stk. 2 til 6, anvendelse.

Artikel 37

Honorarer

Honorarerne til voldgiftsrettens medlemmer skal vaere rimelige, og der skal ved fastsaettelsen af dem tages hensyn til, hvor kompliceret sagen har vaeret, den tid, voldgiftsmaendene har brugt dertil, samt andre relevante omstaendigheder ved sagen.

Artikel 38

Sagsomkostninger 1. Voldgiftsretten fastsaetter voldgiftsomkostningerne i sin kendelse. Ved udtrykket »sagsomkostninger« forstaas udelukkende:

a) honorarer, der udbetales til voldgiftsrettens medlemmer, men som skal angives saerskilt for hver enkelt voldgiftsmand og fastsaettes af retten selv i medfoer af artikel 37 b) rejseudgifter og andre udgifter, som voldgiftsmaendene har afholdt

c) udgifter til enhver skoensforretning og anden bistand, som voldgiftsretten har kraevet

d) rejseudgifter og andre udgifter, som er afholdt af vidner, naar voldgiftsretten har godkendt saadanne udgifter

e) udgifter til juridisk repraesentation og bistand, som er afholdt af den vindende part, hvis der under voldgiftsproceduren er nedlagt paastand om daekning af saadanne udgifter, og for saa vidt som voldgiftsretten finder stoerrelsen af saadanne udgifter rimelig

f) eventuelle honorarer til den udpegende myndighed og udgifter, som denne har afholdt g) administrationsomkostninger i forbindelse med voldgiftsretten etablering og virke.

2. Med forbehold af stk. 3 skal voldgiftsomkostningerne i princippet afholdes af den tabende part. Voldgiftsretten kan dog fordele dem mellem parterne, hvis den finder det rimeligt under hensyn til sagens omstaendigheder.

3. Med hensyn til de i stk. 1, litra e), omhandlede udgifter til repraesentation og juridisk bistand kan voldgiftsretten frit under hensyn til sagens omstaendigheder bestemme, hvilken part der skal afholde saadanne omkostninger, eller om de skal fordeles mellem parterne, hvis den finder dette rimeligt.

4. Hvis voldgiftsretten afsiger kendelse om standsning af voldgiftssagens behandling eller afsiger kendelse i overensstemmelse med parternes forlig, fastsaetter den de i stk. 1 omhandlede voldgiftsomkostninger i den paagaeldende kendelses tekst.

5. En voldgiftsret maa ikke opkraeve ekstra honorarer for fortolkning eller berigtigelse eller supplering af dens kendelse i henhold til artikel 34, 35 og 36.

Artikel 39

Deponering af sagsomkostningsbeloebet

1. Saa snart voldgiftsretten er nedsat, kan den kraeve, at hver af parterne deponerer et lige stort beloeb som forskud paa de i artikel 38, stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede sagsomkostninger.

2. Under voldgiftssagens behandling kan voldgiftsretten kraeve, at parterne af lovlige grunde deponerer supplerende beloeb.

3. Hvis de kraevede beloeb ikke er blevet deponeret fuldt ud senest 30 dage efter modtagelsen af anmodningen, underretter voldgiftsretten parterne herom, for at de kan foretage den kraevede indbetaling. Sker dette ikke, kan voldgiftsretten bestemme, at voldgiftssagen fortsaettes, udsaettes eller standses.

4. Naar voldgiftskendelsen er blevet afsagt, aflaegger voldgiftsretten over for parterne regnskab over de forskudsbeloeb, som er deponeret hos den, og tilbagebetaler dem et eventuelt overskydende beloeb.

(1) Denne model til ansaettelsesbrev skal tilpasses i tilfaelde af kortvarig ansaettelse som naevnt i artikel 11 i ansaettelsesvilkaarene under hensyn til disses bestemmelser om denne type ansaettelse samt til de individuelle vilkaar, der fastlaegges ved ansaettelsen.

(1) EFT nr. L 56, 4. 3. 1968, s. 8.