BESLUTNING

af Den Parlamentariske Forsamling Euronest om solidaritet og tilnærmelse inden for energisektoren — på vej mod en progressiv reguleringsmæssig ramme

(2020/C 134/03)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

— der henviser til Parisaftalen om klimaændringer, som er ratificeret af Den Europæiske Union, og som østpartnerskabslandene også er part i,

— der henviser til associeringsaftalerne mellem EU på den ene side og Georgien, Moldova og Ukraine på den anden side, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde,

— der henviser til aftalememorandummet om et strategisk energipartnerskab mellem Republikken Aserbajdsjan og Den Europæiske Union, som blev undertegnet i 2006, og den fælles erklæring mellem Den Europæiske Union og Aserbajdsjan om den sydlige gaskorridor, som blev undertegnet i 2011,

— der henviser til aftalen (den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU på den ene side og Armenien på den anden side), som blev undertegnet den 24. november 2017 og er ratificeret af Armenien, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde,

— der henviser til arbejdsprogrammet for Østpartnerskabets platform 3 — Konnektivitet, energieffektivitet, miljø og klimaændringer (2018-2019),

— der henviser til det nyligt vedtagne Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/692 (1), som indeholder principper om beskyttelse af energisikkerheden i Europa,

A. der henviser til, at globale ændringer i energiproduktionen og -efterspørgslen har en betydelig indvirkning på geopolitik og industriel konkurrenceevne og udgør en alvorlig udfordring for Europas forsyningssikkerhed;

B. der henviser til, at der er opstået bekymring over klimaændringerne, behovet for at reducere CO2-emissionerne, det stigende energibehov og usikkerheden omkring de globale olie- og gasmarkeder, hvilket giver anledning til overvejelser hos såvel producent- som forbrugerlande med hensyn til at udforme strategier for omstilling af energisektorerne til kulstoffattige sektorer til gensidig fordel, finde nye balancer mellem de forskellige energikilder, sikre en pålidelig og sikker forsyning og opnå et effektivt energiforbrug;

C. der henviser til, at den regionale energipolitiske dialog inden for rammerne af Østpartnerskabet er blevet intensiveret i de seneste år og omfatter konvergens af energimarkeder, diversificering af energiforsyning og -transit, udvikling af bæredygtige energikilder, energieffektivitetsforanstaltninger og infrastrukturer af fælles og regional interesse;

D. der henviser til, at østpartnerskabslandene og Den Europæiske Union har forpligtet sig til at levere resultater inden for områder som vedvarende energi, energieffektivitet, klimatiltag og innovation inden for ren energi;

E. der henviser til, at foranstaltninger til energibesparelser og energieffektivitet sammen med øget anvendelse af vedvarende energikilder bidrager til at reducere flere former for energiafhængighed, herunder finansiel afhængighed, teknologisk afhængighed eller brændstofafhængighed inden for sektorerne for atomenergi og fossile brændstoffer, erhvervelse og ejerskab af strategisk energiinfrastruktur samt investeringer i energiprojekter iværksat af upålidelige tredjeparter i EU og de østeuropæiske partnerlande;

F. der henviser til, at østeuropæiske partnerlande har engageret sig i at vedtage og gennemføre politikker og bestemmelser for vedvarende energi og energieffektivitet, herunder lande med forpligtelser i henhold til energifællesskabstraktaten; der henviser til, at deres bestræbelser dog forhindres af utilstrækkelig overvågning og teknisk kapacitet og af manglen på investeringer og instrumenter til gennemførelse af dem;

G. der henviser til, at Moldova, Ukraine og Georgien tilsluttede sig Energifællesskabet i henholdsvis 2010, 2011 og 2017 og derfor var forpligtet til gradvist at harmonisere deres lovgivning med EU-lovgivningen og internationale instrumenter med det formål at tiltrække investeringer, skabe et integreret og konkurrencedygtigt energimarked, forbedre forsyningssikkerheden og forbedre miljøstandarderne;

H. der henviser til, at et vigtigt element i associeringsaftalerne er samarbejdet på energiområdet, herunder styrkelse af energisikkerheden, konvergens med EU's energilovgivning og udvikling af samarbejde på områder som elektricitet, naturgas og olie, infrastruktur, vedvarende energi og energieffektivitet;

I. der henviser til, at østpartnerlandenes europæiske integrationsproces fremmes og fremskyndes yderligere ved at indarbejde de bindende forpligtelser, der følger af medlemskabet af Energifællesskabet, i østpartnerlandenes reguleringsmæssige ramme og ved hjælp af en progressiv reformdagsorden afstemt med EU-medlemsstaterne;

J. der henviser til, at Østpartnerskabets reviderede multilaterale struktur blev vedtaget på topmødet i Østpartnerskabet i 2017 i Bruxelles med henblik på at bidrage til Østpartnerskabets mål, navnlig ved at støtte gennemførelsen af de »20 delmål for 2020«; der henviser til, at den reviderede struktur vil tage hensyn til bestemmelserne i EU's globale strategi samt de centrale globale politiske mål, der er fastsat i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og den europæiske konsensus om udvikling;

K. der henviser til, at der er gjort fremskridt med hensyn til at nå de milepæle, der er forbundet med de 20 delmål for 2020, ved at alle østpartnerskabslandene har ratificeret Parisaftalen, at mange nye byer har tilsluttet sig borgmesterpagten, at der er indført politikker og institutionelle strukturer til fremme af grøn økonomi, og at der er indledt en politisk dialog på højt plan om energieffektivitet i flere af østpartnerskabslandene; der henviser til, at der dog stadig er udfordringer vedrørende fastsættelsen af en omfattende reguleringsmæssig ramme, der kan muliggøre og lette adgangen til finansiering og andre incitamentsmekanismer og støtte en mere effektiv gennemførelse af energipolitikken;

L. der henviser til, at positive erfaringer fra multilateralt samarbejde fungerer som en platform for større regional markedsudvikling, definerer relevante instrumenter og sikrer, at samarbejdet bevares og/eller gennemføres; der henviser til, at øget samarbejde på regionalt plan er en forudsætning for dybere markedsintegration på europæisk plan;

M. der henviser til, at Den Russiske Føderation bruger energi som et instrument i dens udenrigspolitik; der henviser til, at håndhævelsen af den tredje energipakke har været et effektivt redskab til at reducere Gazproms indflydelse;

N. der henviser til, at EU ved at gennemføre projekter af fælles interesse kan skaffe ny gas til regioner, der er afhængige af én enkelt kilde, og rørledninger, der kan tilvejebringe ny gas til det europæiske marked, så det bliver mindre sårbart over for Ruslands afbrydelse af gasforsyningen;

O. der henviser til, at rørledninger med reverse flow-kapacitet har været en væsentlig faktor i forbindelse med at gøre EU og EU's nabolande mere modstandsdygtige over for afbrydelser i gasforsyningen;

P. der henviser til, at vi ser et boost i udviklingen af den nødvendige LNG-infrastruktur i hele EU, herunder gaslagre;

1. glæder sig over EU-medlemsstaternes og de østeuropæiske partnerlandes engagement i Parisaftalen; understreger, at energibesparelser, energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energikilder er den bedste måde til at opfylde Parisaftalens mål og øge energisikkerheden, samtidig med at afhængigheden af import af energiressourcer fra tredjelande mindskes; bekræfter, at målet med en modstandsdygtig energipolitik centreret omkring en ambitiøs klimapolitik er at give forbrugere, herunder husholdninger og virksomheder, sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og prismæssigt overkommelig energi; opfordrer de nationale regeringer til at fremme forskning og innovation ved at tiltrække investeringer, hvilket kræver en grundlæggende omstilling af energisystemerne i de østeuropæiske lande;

2. opfordrer til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten og fremme af en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, navnlig gennem opretholdelse af energieffektivitet og energibesparelser samt udvikling af nye og vedvarende energiformer gennem en koordineret indsats, der kombinerer lovgivningsmæssige retsakter og politiske tiltag på regionalt, nationalt og lokalt plan;

3. bifalder, at de østeuropæiske partnerlande fremskynder deres samarbejde og forpligter sig til i højere grad at harmonisere deres energibestemmelser med gældende EU-ret og dermed gør fremskridt hen imod bæredygtig energi;

4. understreger, at det er nødvendigt at bringe energipolitikker baseret på fossile brændstoffer til ophør, og opfordrer østpartnerskabslandene til at påbegynde processen med at udfase sådanne energikilder og erstatte dem med vedvarende energi; gentager, at energiomstillingen bør være socialt retfærdig, føre til innovation og være baseret på fremtidssikker infrastruktur og solidaritet, samtidig med at den øger forsyningssikkerheden; opfordrer til, at de nuværende og fremtidige energirørledningsprojekter skal beskytte den regionale energisikkerhed ved at undgå afhængighed af en dominerende gas- og olieleverandør; understreger, at solidaritet og tilnærmelse i energisektoren mellem EU og østpartnerskabslandene kun kan garanteres, hvis både de nye offshore- og onshore-dele af rørledningsinfrastrukturen er i overensstemmelse med EU-lovgivningen; udtrykker i denne forbindelse bekymring over North Stream 2-projektet, som vil være et negativt eksempel, der hæmmer princippet om solidaritet og den fælles energipolitik; understreger, at det er nødvendigt at gennemføre det ændrede gasdirektiv korrekt i alle medlemsstater og opfordrer Kommissionen til at reagere med fast hånd imod ethvert forsøg på at omgå direktivets bestemmelser;

5. fremhæver betydningen af energibesparelses- og energieffektivitetsforanstaltninger for energisikkerheden i EU og navnlig for østpartnerskabslandene; bemærker, at østpartnerskabslandene i gennemsnit er tre gange så energiintensive som den gennemsnitlige EU-medlemsstat, og understreger, at en reduktion af denne forskel er den mest effektive måde til at mindske de relevante østpartnerskabslandes energiafhængighed af tredjelande;

6. udtrykker bekymring over, at udelukkelsen af Nord Stream 2 fra den tredje energipakke vil give Gazprom urimelige konkurrencefordele og yderligere styrke dets markedsdominans;

7. opfordrer EU-medlemsstaterne og østpartnerskabslandene til at fremme diversificeringen af energikilder og forsyningsruter yderligere, herunder gennem gennemførelse og operationalisering af eksisterende infrastrukturprojekter for energikonnektivitet og ved hjælp af gasruter med reverse flow-kapacitet, som er et af de bedste eksempler på solidaritet; glæder sig over videreudviklingen af lovgivningen og projekterne vedrørende LNG-terminalerne, som uvægerligt vil føre til en progressiv reguleringsmæssig ramme og en stærkere fælles energipolitik;

8. tilskynder til udvikling af gasprojekter med reverse flow-kapacitet mellem østpartnerskabslandene og med EU; støtter indsatsen for at fremme tilgængeligheden af alternative gaskilder såsom LNG og tilskynder til at udvikle nye forbindelser med LNG-leverandører, herunder USA, og udvikle LNG-regasificeringsterminaler og -infrastrukturer;

9. understreger, at det er yderst vigtigt at forbedre de reguleringsmæssige rammer på energiområdet, eftersom investeringsbeslutninger på dette område i vidt omfang er påvirket af administrative tilladelser; anbefaler regeringerne i de østeuropæiske partnerlande at sikre gennemsigtighed, konsekvens og kontinuitet i udformningen af retlige, finansielle og reguleringsmæssige rammer og fortsat bekæmpe korruption med henblik på at styrke investorernes tillid og dele lovgivningsmæssig ekspertise og bedste praksis;

10. understreger, at der er behov for et styrket samarbejde og en fælles tilgang mellem de østlige partnere og EU-landene med hensyn til nuklear energisikkerhed og -sikring; anmoder alle de østlige partnere om fuldt ud at tilslutte sig de grundlæggende sikkerhedsprincipper som fastsat i IAEA's sikkerhedsstandarder og være part i og gennemføre de relevante konventioner såsom konventionen om nuklear sikkerhed og den fælles konvention om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald; understreger, at en fælles indsats for at sikre den højest mulige grad af nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse kan opnås gennem større harmonisering af standarder og indbyrdes tilnærmelse af tekniske, reguleringsmæssige og retlige rammer;

11. mener, at investeringer på energiområdet kræver en stabil og forudsigelig langsigtet ramme, og at de østeuropæiske partnerlande er nødt til at tage den udfordring op, som består i at indgyde tillid til resultatet af de nye regler; bemærker i denne forbindelse, at de seneste ændringer af Ukraines energilovgivning stadig skal tilpasses yderligere til bestemmelserne i energifællesskabstraktaten, og at gennemførelsen af dem bør fremmes af yderligere støtte;

12. fremhæver interessen i at udvikle et åbent, konkurrencedygtigt og integreret energimarked i Østeuropa, som kan føre til flere muligheder for handel og investeringer, kapacitetsopbygning og fælles projekter inden for vedvarende energi, intelligente net og energieffektivitet under hensyntagen til klimamålene; understreger, at et integreret energimarked bør være baseret på gensidighed og lige konkurrencevilkår med hensyn til markedsadgang og infrastruktur og bør sikre standarder for miljøbeskyttelse og sikkerhed;

13. understreger, at der ganske vist er blevet fastsat og koordineret energipolitiske mål på EU-plan, men at EU-medlemsstaterne og østpartnerskabslandene er nødt til at vælge supplerende strategier afhængigt af strukturen på deres indenlandske energimarkeder og udgangspunktet for deres energiomstilling, herunder undersøgelse af de nye muligheder og fordele, som LNG tilbyder;

14. fremhæver, at naturgas vil fungere som et overgangsbrændstof i forbindelse med energiomstillingen; understreger, at en vellykket reform af energimarkedet og en vellykket energiomstilling afhænger af, at der etableres en solid handelsmæssig, retlig og reguleringsmæssig ramme, der støtter de nødvendige ændringer, og en retfærdig finansiel støtteramme baseret på en teknologineutral tilgang; er i den forbindelse bekymret over Den Europæiske Investeringsbanks beslutning om ikke længere at finansiere naturgasprojekter, der ikke omfatter CO2-reduktion;

15. gentager, at det er vigtigt at foretage en grundig vurdering af den nuværende situation i energisektoren, samspillet mellem markedsaktørerne, statsstøttereglerne og følgerne af reformmulighederne for alle interessenter og samfundet som helhed i forbindelse med processen med at indarbejde og gennemføre EU's energimarkedsprincipper; bemærker med bekymring, at energimarkederne i østpartnerskabslandene fortsat er monopoliseret af nogle få oligarker; opfordrer østpartnerskabslandene til at udvikle instrumenter til fremme af decentraliseringsstrategier, der gør det muligt at drage nytte af mange lokale energinet (lokale solcelleanlæg, små vindmølleparker, batterilagre og kombinerede kraftvarmeværk); opfordrer EU til at støtte denne proces ved at udveksle bedste praksis;

16. fremhæver, at nye trusler mod energiforsyningssikkerheden fra cyberangreb kræver nye foranstaltninger; understreger, at cybertruslen i EU forstærkes af den øgede indbyrdes afhængighed mellem energinettene i EU-medlemsstaterne; anbefaler EU-medlemsstaterne og de østeuropæiske partnerlande at udvikle og gennemføre en cybersikkerhedsstrategi for energisektoren, der bl.a. bør sigte mod: styrkelse af beredskabet, når det gælder om at reagere på trusler mod cybersikkerheden i energisektoren, koordinering af indsatsen i cyberspace og fremskyndelse af teknologiske ændringer i retning af robuste sikkerhedssystemer;

17. anbefaler EU-medlemsstaterne og de østeuropæiske partnerlande at intensivere udvekslingen og samarbejdet omkring forskning og politikudformning vedrørende vedvarende energi og energieffektivitet og parallelt hermed tackle problemet med energifattigdom, idet der lægges særlig vægt på lavindkomsthusstande og sårbare husholdninger, der har svært ved at betale deres energiregninger eller ikke er i stand til at opvarme boligen tilstrækkeligt og ikke selv har råd til at investere i energieffektivitets- og moderniseringsprojekter, men som vil kunne deltage i prisfleksibelt elforbrug, hvis infrastrukturen og markedsforholdene er på plads;

18. gentager, at reformerne af energimarkederne ikke kun handler om at skabe et frit og yderst konkurrencepræget miljø, men også om statens evne til at opfylde sin egen sociale beskyttelsesfunktion over for de mest sårbare forbrugere, som af forskellige årsager ikke kan opfylde sine grundlæggende energibehov; understreger, at en reform af energimarkedet og energiomstilling kun kan lykkes, hvis der er bred social opbakning til dem, og hvis borgerne sættes i centrum for dem; minder om, at det skønnes, at der alene i Den Europæiske Union er over 50 millioner husstande, som lever i energifattigdom, og opfordrer i denne forbindelse til at forbedre anvendelsen af EU's observatorium for energifattigdom med henblik på at udveksle oplysninger og bedste praksis, udvikle et specialiseret netværk af interessenter, der arbejder med energifattigdom, og opstille nationale vejledende mål for nedbringelse af energifattigdom;

19. anerkender værdien af energifællesskabstraktaten, som danner grundlaget for fremme af et regionalt energimarked mellem EU og dets østlige naboer ved Moldovas, Ukraines og Georgiens tiltrædelse og samarbejdet med Armenien (i landets egenskab af observatør), og som er udviklet på grundlag af gensidige interesser og de særlige forhold i de enkelte lande;

20. anerkender betydningen af den lovgivningsmæssige og tekniske støtte, som EU yder med hensyn til at hjælpe østpartnerskabslandene med at gennemføre reformer, der skal tilnærme deres lovgivning til EU's regler og standarder; glæder sig over det arbejde, der udføres i forbindelse med initiativet EU4Energy, som gennemføres i de seks østlige partnerlande med det formål at styrke deres lovgivnings- og reguleringsmæssige rammer og forbedre forsyningssikkerheden og konnektiviteten i regionen;

21. understreger, at den grænseoverskridende infrastruktur mellem EU og de østeuropæiske lande skal udvides yderligere, da den stadig udgør en betydelig hindring for udviklingen af et konkurrencedygtigt integreret marked i elektricitets- og gassektorerne; opfordrer EU og østpartnerskabslandene til at styrke indsatsen for at fremme en rettidig gennemførelse og fuldstændig ibrugtagning af den sydlige gaskorridor, som har til formål at forbedre sikkerheden og mangfoldigheden i energiforsyningen ved at bringe naturgas fra den kaspiske region og muligvis fra Centralasien til Europa; udtrykker sin støtte til den fjerde liste over projekter af fælles interesse, som indeholder en række væsentlige projekter, der skal udvikle et velforbundet og chokresistent gasnet for EU og dets nabolande;

22. gentager, at en udvidelse af den grænseoverskridende infrastruktur mellem EU og de østeuropæiske lande bidrager til en samlet stigning i den regionale energisikkerhed; opfordrer til at fremme den indbyrdes forbindelighed mellem EU's og østpartnerskabslandene elforsyningsnet ved synkront at sammenkoble ukrainske og moldoviske net med ENTSO-E (det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører) i det kontinentale Europa; anbefaler, at interesserede østlige partnere regelmæssigt medtages i stresstests af EU's energisikkerhed;

23. understreger, at det er vigtigt, at alle EU-medlemsstater nøje følger de fælles regler, navnlig direktiv (EU) 2019/692, og gentager sin opfordring til østpartnerskabslandene om at fortsætte den lovgivningsmæssige udvikling i overensstemmelse med EU-lovgivningen på energiområdet;

24. pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Europa-Parlamentets formand, Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, kommissæren for europæisk naboskabspolitik og udvidelsesforhandlinger, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt til regeringerne og parlamenterne i EU-medlemsstaterne og i de østeuropæiske partnerlande.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/692 af 17. april 2019 om ændring af direktiv 2009/73/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (EUT L 117 af 3.5.2019, s. 1).