PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG EFTERMIDDAG DEN 19. JUNI 2018

(2018/C 443/03)

INDHOLD

1. Uopsætteligt spørgsmål nr. 1: Den humanitære krise i Sydsudan 7

2. Demografisk vækst: udfordringer og muligheder 7

3. Den globale aftale om migration 8

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG EFTERMIDDAG DEN 19. JUNI 2018

(Mødet åbnet kl. 15.10)

FORMAND: Louis MICHEL

Formand

Uopsætteligt spørgsmål nr. 1:

1.Den humanitære krise i Sydsudan

Redegørelse ved Christos Stylianides, medlem af Kommissionen med ansvar for humanitær bistand og krisestyring

Indlæg: Daba Tesfaye (Etiopien), Bogdan Brunon Wenta, Halifa Sallah (Gambia), Cécile Kashetu Kyenge, Jacob Oulanyah (Uganda) og Eleni Theocharous.

Medlemmerne gav udtryk for alvorlig bekymring over den forværrede humanitære situation i Sydsudan. De opfordrede Den Afrikanske Union, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD), Den Europæiske Union og det internationale samfund til at lægge pres på alle parter i konflikten med henblik på at indstille kamphandlingerne og genoptage fredsforhandlingerne. De opfordrede til uhindret adgang for humanitære organisationer og opfordrede ligeledes til retsforfølgelse af såvel dem, der blokerer adgangen, som af enhver anden gerningsmand til krigsforbrydelser. De fremhævede konfliktens regionale dimension og glædede sig over indsatsen fra nabolande, der har taget imod næsten tre millioner flygtninge.

Dette blev yderligere understreget af Christos Stylianides, medlem af Kommissionen med ansvar for humanitær bistand og krisestyring, der gentog, at dette var en »katastrofe, der fuldt ud er forårsaget af mennesker« og en fuldstændig tilsidesættelse af international humanitær ret. Han understregede EU's fortsatte engagement i krisen og bebudede yderligere 68 mio. EUR i humanitær bistand til Sudan og Sydsudan foruden de mere end 412 mio. EUR til Sydsudan siden slutningen af 2013.

Indlæg: Catherine Bearder, João Ferreira, Bodil Valero, Joachim Zeller, Julie Ward, Anna Záborská, Moses Cheboi (Kenya), Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudan) og Jean-Luc Schaffhauser.

Demografisk vækst: udfordringer og muligheder

2.

Hoveddrøftelse med Benoit Kalasa, direktør for De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA)

Indlæg: Alain Michel Lobognon (Elfenbenskysten), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrea), Julie Ward, Daba Tesfaye (Etiopien), Eleni Theocharous, Halifa Sallah (Gambia), Ben Abdallah Banda (Ghana), Amadou Dioffo (Niger), Maria Lidia Senra Rodríguez, Suhair Ahmed Salah (Sudan), Adjedoue Weidou (Chad), Frank Engel, Juliet Suubi Kinyamatama (Uganda), João Ferreira, Cécile Kashetu Kyenge, Carlos Zorrinho, Anna Záborská, Tadeusz Zwiefka, Sarah Kioko (Kenya), William Nokrach (Uganda), Arne Gericke og Miguel Exposito Verdejo (Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling, Kommissionen).

Dr. Benoit Kalasa, direktør for FN's befolkningsfond (UNFPA), påpegede, at selv om fertilitetsraten var faldet overalt i verden, har befolkningstilvæksten i Afrika ikke sagtnet farten, da der er et meget større antal kvinder i den fødedygtige alder. Det skønnes, at Afrikas nuværende befolkning på 1,2 milliarder vil stige til 4,4 milliarder i 2050, og de fem mest folkerige lande i verden vil være i Afrika. Dette indebærer udfordringer for disse lande, der oplever en hastig urbanisering ved at indbyggere af landsamfund migrerer til byer eller nabolande, der kæmper med dårlig infrastruktur, usikkerhed og job af lav kvalitet. For at udnytte den demografiske dividende var hvert land nødt til at sikre alle unge retten til at planlægge deres liv, være fri for vold og traumer, være sikret grundlæggende frihedsrettigheder og reproduktive rettigheder samt adgang til kvalitetsuddannelse og mentorordninger.

Medlemmerne fremhævede det presserende behov for at fremme kønsspørgsmålet, yde uddannelse, sundhed, fødevaresikkerhed, kapacitetsopbygning og beskæftigelse til unge.

Benoit Kalasa besvarede spørgsmål fra salen og afrundede drøftelsen med at konstatere, at der indtil videre ikke har været en demografisk dividende, og at det ikke vil ske, så længe millioner af kvinder og piger verden over fortsat hæmmes i deres udvikling, og hvis folk kun har begrænsede eller ingen muligheder, ingen adgang til uddannelse eller sundhedspleje samt utilstrækkelige færdigheder. Han sluttede af med at sige, at befolkningstilvæksten er et globalt problem og derfor bør behandles globalt.

Den globale aftale om migration

3.

Drøftelse uden beslutning med Eugenio Ambrosi, Den Internationale Organisation for Migration (IOM), regional direktør for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), Den Europæiske Union og NATO

IOM's regionale direktør Eugenio Ambrosi fremhævede, at der for første gang vil blive forhandlet en global fælles omfattende tilgang, der i december 2018 vil føre til indgåelsen af to aftaler om henholdsvis migration og flygtninge.

Indlæg: Musa Hussein Naib (Eritrea), Michael Gahler, Daba Tesfaye (Etiopien), Cécile Kashetu Kyenge, Halifa Sallah (Gambia), Ben Abdallah Banda (Ghana), Sabine Lösing, Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudan), György Hölvényi, Julie Ward, Anna Záborská, Željana Zovko, Francesc Gambús, Louis Michel og Camilla Hagström (Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling, Kommissionen).

Mens medlemmerne var enige om spørgsmålet om respekt for menneskerettighederne og værdighed, uanset personens retlige status, var det tydeligt, at detaljerne vedrørende bevilling af socialsikringsydelser stadig mangler at blive forhandlet. Medlemmerne var ligeledes klar over, at det var bydende nødvendigt at skabe lovlige muligheder for økonomisk migration, der passer til destinationslandenes behov, samtidig med at man undgår en hjerneflugt fra oprindelseslandene. Medlemmerne insisterede på vigtigheden af at respektere migranters rettigheder, herunder deres ret til at vende tilbage, og samtidig fastholdt de prioriteringen om at bekæmpe de grundlæggende årsager til migration. Parlamenterne bør anvende deres lovgivnings- og kontrolbeføjelser samt øge bevidstheden med henblik på den sidste forhandlingsrunde.

(Mødet hævet kl. 18.21)