BILAG

Konsolidering af det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien: strategiske prioriteter for perioden 2018-2020

1. Indledning

Tunesien har med sin forankring i det europæiske område truffet et strategisk valg, og det er af gensidig strategisk interesse, at der udvikles et fremgangsrigt og stabilt tunesisk demokrati i EU's naboskabsområde.

Det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien er enestående og afspejler dynamikken i de bilaterale forbindelser og den fælles ambition om at udvikle disse forbindelser med henblik på at knytte Tunesien endnu tættere til det europæiske område. Det langsigtede mål er at udvikle en ambitiøs model for de fremtidige forbindelser efter 2020, der som målestok har de realiserede fremskridt, og som fuldt ud udnytter de muligheder for tilnærmelse, som den europæiske naboskabspolitik frembyder i perioden 2018-2020.

Inden for rammerne af det privilegerede partnerskab har Tunesien fuldt ud forpligtet sig til at gennemføre de reformer, der er nødvendige for en bæredygtig socioøkonomisk udvikling i landet, og til at skabe varige fremskridt i forbindelse med overgangen til demokrati. Den Europæiske Union er klar over, at Tunesien står over for store udfordringer og problemer, og bekræfter derfor sit tilsagn om at støtte den hurtigst mulige gennemførelse af disse reformer.

De strategiske prioriteter, der er fastsat i dette dokument, afspejler det konkrete privilegerede partnerskab i perioden 2018-2020. Et centralt aspekt af begge parters indsats vil være at skabe fremtidsudsigter for de unge. Der vil blive lagt vægt på at fremskynde de socioøkonomiske reformer, herunder ved at forbedre erhvervsklimaet, og på at indgå en vidtgående og bred frihandelsaftale. Det er fortsat vigtigt at konsolidere demokratiet, navnlig at håndhæve forfatningen af 2014 effektivt og sikre en god regeringsførelse. De to parter vil styrke deres samarbejde om sikkerhed og terrorbekæmpelse og inden for migration og mobilitet med afslutningen af forhandlingerne om visumlempelse og tilbagetagelse og Tunesiens stadig mere aktive deltagelse i de europæiske programmer. Disse bestræbelser ledsages af en politisk dialog på højt niveau og af dialogen med civilsamfundet, ligesom partnerskabet synliggøres.

Disse prioriteter er baseret på den tunesiske femårige udviklingsplan 2016-2020 (1) og på den fælles meddelelse »Øget EU-støtte til Tunesien« (2).

2. Strategiske prioriteter for det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien i perioden 2018-2020

Ungdomspartnerskab

EU og Tunesien betragter fremtidsudsigterne for de unge som et vigtigt mål, hvilket afspejles i »Ungdomspartnerskabet mellem EU og Tunesien«, som den tunesiske præsident og den højtstående repræsentant/næstformanden lancerede den 1. december 2016. For bedre at imødekomme de unge tuneseres behov bør der skabes større sammenhæng med de igangværende og kommende foranstaltninger. EU og Tunesien har på grundlag af den indledte dialog om gennemførelse af dette partnerskab forpligtet sig til at intensivere foranstaltningerne med henblik på at fremme unges beskæftigelse og beskæftigelsesegnethed, mobiliteten og de unges øgede deltagelse i det offentlige og politiske liv, navnlig i lokale initiativer. Beskæftigelsesegnethed forudsætter, at uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet reformeres, at der skabes en tættere forbindelse mellem den private sektor og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, og at de innovative initiativer, som iværksættes af unge, særlig inden for nye teknologier og kultur, fremmes og støttes. Et centralt element i partnerskabet er støtte til udvikling af en national tunesisk ungdomsstrategi og en styrkelse af de institutioner og organisationer, der beskæftiger sig med unge.

Som et supplement til denne indsats for ungdommen vil begge parter arbejde på følgende strategiske prioriteter:

2.1. Inkluderende og bæredygtig socioøkonomisk udvikling

De politiske fremskridt er kun holdbare, hvis de suppleres af økonomiske fremskridt af samme omfang. Henset til den skrøbelige socioøkonomiske situation i Tunesien med høj arbejdsløshed (særlig blandt unge, som har afsluttet en universitetsuddannelse) og store regionale og sociale forskelle vil et af nøglemålene være at bidrage til en genopretning af den tunesiske økonomi, at gøre den mere konkurrencedygtig og forskelligartet og at omlægge den på en inkluderende og bæredygtig måde, samtidig med at de internationale forpligtelser inden for miljøbeskyttelse og klimaændringer overholdes. EU vil fortsat støtte og fremme strukturreformer.

Foranstaltningerne inden for socioøkonomisk udvikling vil nærmere bestemt fokusere på følgende forpligtelser:

— forbedring af erhvervsklimaet og støtte til udviklingen af erhvervssektoren og de private investeringer, navnlig gennem: i) forenkling og lempelse af de administrative procedurer, som virksomhederne er underlagt, ii) forbedring af adgangen til finansiering og iii) relancering af de offentlige og private investeringer — særlig en effektiv anvendelse af loven om investeringer fra 2016 og loven om omarbejdning af skattefordelsordningen fra 2017 under hensyntagen til de skadelige bestemmelser i form af skattefordele, der skal fjernes

— der vil ligeledes blive lagt vægt på aktivt at fremme iværksættervirksomhed og udvikling af små og mellemstore virksomheder/mikrovirksomheder

— fastlæggelse og gennemførelse af manglende sektorspecifikke strategier, f.eks. inden for turistsektoren

— forbedring af miljøbeskyttelsen og af forvaltningen af naturressourcerne (herunder vand), navnlig via gennemførelse af den nationale strategi for en grøn økonomi og opfyldelse af Tunesiens internationale forpligtelser i forbindelse med klimaændringer (fastsat nationalt bidrag), en blå økonomi og fiskeressourcerne

— forbedring af konkurrenceevnen inden for de traditionelle sektorer og vækstsektorer inden for industri og landbrug — navnlig gennem støtte til innovation og ved at sikre en bæredygtig forvaltning af ressourcerne — og spredning af eksportmarkederne

— udvikling af energisektoren, herunder gennem sammenkobling af elektricitetssystemer i EU og Tunesien, og fremme af vedvarende energi og energieffektivitet

— udvikling af et sikkert, bæredygtigt og effektivt transportsystem via standarder for harmoniseret transport og et integreret multimodalt net med henblik på at fremme forbindelserne syd-syd og nord-syd

— konsolidering af systemet til forvaltning af de offentlige finanser gennem vedtagelse og gennemførelse af en ny organisk budgetlov, reform af revisionen af de offentlige regnskaber og forbedret forvaltning af de offentlige virksomheder. Gennemførelse af en skattereform (forenkling af skattesystemet, skattemæssig retfærdighed, decentralisering, modernisering af forvaltningen, bekæmpelse af skatteunddragelse og opfyldelse af relevante internationale forpligtelser) er en afgørende fase i en mere inkluderende udvikling i landet. Af andre vigtige aspekter kan nævnes støtte til de igangværende bankreformer og til den nationale strategi for finansiel inklusion 2017-2021 vedrørende adgang til og anvendelse og kvalitet af tjenesteydelser

— gennemførelse af decentraliseringsprocessen med henblik på at udvikle offentlige tjenester og sociale infrastrukturer (navnlig inden for uddannelse, kultur, sundhed, vand og spildevandsbortskaffelse), der lever op til lokalsamfundenes behov, og fremskyndelse af udviklingen af regionerne i det indre af landet — et fælles tilsagn fra de to parter om gradvist at nedbringe de socioøkonomiske forskelle.

Med henblik på at fremskynde de sociale fremskridt forpligter begge parter sig til fortsat at fremme:

— beskæftigelsen, navnlig via gennemførelse af reformer med henblik på at opnå lige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet i overensstemmelse med behovene på arbejdsmarkedet inden for rammerne af en aktiv politik for integration på arbejdsmarkedet

— en integreret og effektiv tunesisk politik for social inklusion og en effektiv social sikring, navnlig gennem en forbedring af de relevante offentlige organers kapacitet med henblik på at støtte de reformer, som Tunesien har indledt inden for social samhørighed, og gennemførelse af artikel 67 i associeringsaftalen EU-Tunesien om koordinering af de sociale sikringsordninger og garanti for anvendelse af ligebehandlingsprincippet inden for sociallovgivningen

— den inkluderende sociale dialog med henblik på at øge kapaciteten til at udligne de socioøkonomiske ubalancer, nedbringe de sociale spændinger og fremme en reel social fred — og dermed også forbedre landets muligheder for at tiltrække udenlandske investeringer.

Begge parter er fortsat fuldt engageret i forhandlingerne om en vidtgående og bred frihandelsaftale og er nået til enighed om en konkret handlingsplan for 2018, der gør det muligt at opnå fremskridt med henblik på at fremskynde forhandlingerne således, at disse kan afsluttes snarest muligt. EU og Tunesien vil fortsat arbejde på at modernisere den tunesiske økonomi til gavn for alle, herunder de mest ugunstigt stillede regioner og lokalsamfund, og på at sætte skub i jobskabelsen, særlig for de unge. Begge parter forpligter sig til at øge Tunesiens økonomiske integration på det europæiske marked og i Maghreb-regionen.

For at styrke innovationens og forskningens bidrag til den økonomiske, sociale og regionale udvikling arbejder EU og Tunesien på at integrere Tunesien i det europæiske forskningsrum, navnlig ved at fremme videregående uddannelser og forbedre regeringsførelsen, mekanismerne til nyttiggørelse af den offentlige forskning samt overførslerne af teknologi mellem de akademiske kredse og erhvervslivet.

2.2. Demokrati, god regeringsførelse og menneskerettigheder

EU og Tunesien vil fortsat lægge særlig vægt på den demokratiske reformproces og på fremme af god regeringsførelse og retsstatsprincippet, på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og på styrkelse af civilsamfundets rolle og deltagelse. Begge parter vil fortsat fremme den politiske reformproces via en effektiv håndhævelse af forfatningen og overholdelse af Tunesiens internationale forpligtelser.

De vigtigste aspekter inden for god regeringsførelse og respekt for retsstatsprincippet omfatter navnlig:

— styrkelse af den parlamentariske institution samt oprettelse og effektiv gennemførelse af uafhængige instanser

— oprettelse af en forfatningsdomstol

— konsolidering af en demokratisk, gennemsigtig og uafhængig valgprocedure

— bekæmpelse af korruption og svindel, herunder gennem støtte til den nationale enhed for korruptionsbekæmpelse

— reform af retssystemet, herunder tilnærmelse til de internationale standarder, bl.a. Europarådets standarder

— gennemførelse af en strategi for reform og modernisering af den offentlige forvaltning, der skal omfatte en forbedring af tjenesteydelserne på centralt og lokalt plan, indførelse af en beslutningsproces, der er baseret på efterprøvede oplysninger, forenkling af de administrative procedurer og udvikling af den digitale forvaltning

— støtte til decentraliseringsprocessen, herunder forbedring af de lokale forvaltningers kapacitet og budgetter, navnlig i forbindelse med de kommunale valg i maj 2018, og styrkelse af civilsamfundsorganisationerne, deres rolle og deres bidrag til beslutningsprocessen samt forbedring af borgernes, navnlig de unges, deltagelse i det politiske liv og i beslutningsprocessen.

De vigtigste aspekter inden for respekt for og fremme af menneskerettighederne omfatter:

— afslutning af harmoniseringen af lovgivningen med forfatningen og de internationale standarder, Tunesiens samarbejde i multilaterale organisationer og opfyldelse af de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med den universelle regelmæssige gennemgang

— støtte til bestræbelserne på at bekæmpe alle former for forskelsbehandling, tortur (herunder opfyldelse af de forpligtelser, der er indgået inden for rammerne af Torturkomitéen) og til at beskytte sårbare grupper og fremme kvinders, børns og migranters rettigheder

— støtte til Tunesiens pionerindsats for at bekæmpe vold mod kvinder, sikre fuld ligestilling mellem mænd og kvinder og fremme kvinders rolle på alle områder, navnlig i det økonomiske og politiske liv

— beskyttelse af ytringsfriheden og foreningsfriheden

— ret til beskyttelse af personoplysninger

— respekt for menneskerettighederne på sikkerhedsområdet.

2.3. Tilnærmelse mellem befolkningerne, mobilitet og migration

Tilnærmelsen mellem det tunesiske samfund og det europæiske samfund udgør en vigtig del af det privilegerede partnerskab og er baseret på øgede udvekslinger mellem befolkninger, samfund og kulturer. Denne mobilitetsdimension har særlig betydning i forbindelse med gennemførelsen af ungdomspartnerskabet. Hjørnestenene i disse bestræbelser vil være Tunesiens faktiske tilknytning til Horisont 2020 og landets deltagelse i Et Kreativt Europa og Erasmus+.

En samordnet forvaltning af migration er en politisk prioritet for såvel Tunesien som EU. Begge parter forpligter sig til at intensivere dialogen og samarbejdet, navnlig med gennemførelsen af mobilitetspartnerskabet, bekæmpelsen af de grundlæggende årsager til irregulær migration og Europas vilje til at støtte oprettelsen af et tunesisk asylsystem. Dette samarbejde, der også afspejler disse problematikkers regionale dimension, vil omfatte:

— gennemførelse af Tunesiens nationale migrationsstrategi, der ligeledes omfatter asyl og international beskyttelse, herunder indførelse af en passende lovramme

— afslutning af forhandlingerne om tilbagetagelsesaftaler og visumlempelse

— god forvaltning af den lovlige migration baseret på en bedre koordinering med EU's medlemsstater med respekt for deres kompetencer, herunder via indførelse af pilotordninger for mobilitet og en bedre integrering af migranterne i værtslandene

— støtte til at mobilisere tunesere i udlandet i forbindelse med investeringer i innovative sektorer i Tunesien

— støtte til at forebygge illegal migration, navnlig ved at indarbejde migrationsspørgsmålene bedre i udviklingsstrategierne; dette indebærer ligeledes en øget grænseforvaltning og oplysningskampagner om risiciene i forbindelse med illegal migration

— støtte til forebyggelsesforanstaltninger og foranstaltninger til bekæmpelse af smugling af migranter og menneskehandel, herunder ved at spore og retsforfølge kriminelle netværk

— forbedring af samarbejdet om tilbagesendelse og tilbagetagelse, herunder ved at støtte en bæredygtig genintegrering af tunesere, der vender tilbage.

2.4. Sikkerhed og terrorbekæmpelse

EU og Tunesien står over for fælles sikkerhedsmæssige udfordringer, som kræver en fælles indsats fra begge parters side, og som skal løses i overensstemmelse med de fælles værdier om demokrati og respekt for menneskerettigheder.

Tunesien agter at gennemføre sin overordnede og multisektorielle strategi for bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme. De prioriterede områder for samarbejdet omfatter:

— gennemførelse af den nationale strategi for bekæmpelse af terrorisme, navnlig ved at forbedre og modernisere lovgivningen og de sikkerhedsmæssige og retlige institutioner med fuld respekt for de demokratiske værdier, der er nedfældet i forfatningen

— fremskyndelse af gennemførelsen af støtteprogrammet for reform og modernisering af sikkerhedssektoren, herunder sikkerhedsstyrkernes ansvarlighed, og uddybning af dette samarbejde med afsæt i de allerede opnåede fremskridt

— bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af organiseret kriminalitet og terrorisme, herunder en effektiv gennemførelse af den handlingsplan, der er aftalt med Den Finansielle Aktionsgruppe

— udvikling af en generel politik for forebyggelse af radikalisering

— udenlandske kombattanter, der vender tilbage

— udvikling af en politik for bistand til og beskyttelse af ofre for terrorisme

— bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig handel med skydevåben og narkotika

— støtte til gennemførelsen af den nationale strategi for grænsesikkerhed

— øget samarbejde med Den Europæiske Unions kompetente agenturer og

— samarbejde om håndtering og forebyggelse af risici og katastrofer.

Den Europæiske Union vil i øvrigt fortsat deltage fuldt ud i gruppen G7 + 6, der varetager koordineringen mellem Tunesiens vigtigste partnere.

Desuden vil andre områder af partnerskabet inden for sikkerhed og forsvar blive udviklet.

3. Vejen til styrkelse af det privilegerede partnerskab mellem EU og Tunesien

Den betydning, som begge parter tillægger deres indbyrdes forbindelser, vil fortsat komme til udtryk i omfanget af politiske kontakter og regelmæssige besøg som led i en bredere politisk dialog, hvor der fokuseres på alle emner af fælles interesse, herunder regionale og globale spørgsmål. Den regionale dimension af disse drøftelser skal styrkes. Begge parter fremhæver i denne forbindelse betydningen af deres samarbejde inden for rammerne af Middelhavsunionen. Ud over de eksisterende dialoger vil begge parter arbejde for, at der afholdes møder på højt plan mellem EU og Tunesien, og at de tunesiske ministre kan deltage i visse uformelle tematiske møder med medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union. Begge parter opfordrer til parlamentarisk samarbejde mellem Europa-Parlamentet og det tunesiske parlament.

Associeringsaftalens organer (associeringsrådet, associeringsudvalget og de tekniske underudvalg) vil fortsat være privilegerede fora for drøftelser om en effektiv gennemførelse af partnerskabet. EU og Tunesien forpligter sig til at øge effektiviteten og merværdien af deres arbejde og til så vidt muligt at samle arbejdet under store prioriterede temaer, der er i overensstemmelse med de strategiske prioriteter.

Tunesien har foreslået en køreplan for at gøre de ovenfor anførte prioriteter mere håndgribelige, og EU har godkendt denne. Dette offentligt tilgængelige dokument omfatter de mest presserende foranstaltninger (lovgivningsmæssige, strategiske og operationelle), der er nødvendige for en socioøkonomisk genopretning af landet. Denne køreplan er en fleksibel og operationel mekanisme for gennemførelse af halvårlig kontrol.

EU har inden for rammerne af den fælles meddelelse forpligtet sig til at øge sin økonomiske bistand til Tunesien via naboskabsinstrumentet betydeligt. EU og Tunesien vil arbejde på at udnytte de eksisterende finansielle muligheder optimalt, herunder nye instrumenter som f.eks. EU's plan for eksterne investeringer, ved at udnytte komplementariteten og løftestangsvirkningerne mellem EU-støtten og de lån, som de finansielle institutioner yder. Begge parter forpligter sig til at styrke synergivirkningerne mellem den politiske dialog og dialogen på sektorplan og gennemførelsen af det finansielle samarbejde. De vil ligeledes arbejde på at styrke mekanismerne for koordinering og dialog med de finansielle partnere og internationale donorer, idet Tunesien har ansvaret for såvel fastsættelse af prioriteterne som gennemførelse af disse.

Endelig forpligter begge parter sig til at øge synligheden af den strategiske forbindelse mellem EU og Tunesien og til bedre at oplyse befolkningerne på begge sider af Middelhavet om de fordele, som samarbejdet medfører.

(1) Denne plan omfatter en ny udviklingsmodel for en bæredygtig og inkluderende vækst og fokuserer på følgende fem prioriterede områder: i) god regeringsførelse, reform af forvaltningen og bekæmpelse af korruption, ii) overgang fra en økonomi med lave omkostninger til et økonomisk center, iii) menneskelig udvikling og social inklusion, iv) konkretisering af regionernes ambitioner og v) grøn økonomi, der er et centralt element i bæredygtig udvikling.

(2) Denne meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet (JOIN(2016) 47 final af 29. september 2016) fokuserer på følgende fem hovedelementer: i) fremme af god forvaltningspraksis og af reformen af den offentlige forvaltning, ii) styrkelse af det levende civilsamfunds rolle, iii) investeringer i fremtiden: oprettelse af arbejdspladser og fremme af en bæredygtig socioøkonomisk udvikling, iv) udjævning af forskelle i hele samfundet, v) støtte til håndteringen af de sikkerhedsmæssige udfordringer og vi) fælles bestræbelser på at opnå en bedre styring af migration og mobilitet.