Amsterdam-traktaten om aendring af traktaten om Den Europaeiske Union, traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber og visse tilknyttede akter - Konsolideret udgave af traktaten om Den Europaeiske Union

(97/C 340/02)

OVERSIGT

Side

I. Traktatens tekst

Praeambel

AFSNIT I - Faelles bestemmelser

AFSNIT II - Bestemmelser om aendring af traktaten om oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab med henblik paa oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab

AFSNIT III - Bestemmelser om aendring af traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab

AFSNIT IV - Bestemmelser om aendring af traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab

AFSNIT V - Bestemmelser om den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik

AFSNIT VI - Bestemmelser om politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

AFSNIT VII - Bestemmelser om taettere samarbejde

AFSNIT VIII - Afsluttende bestemmelser

II. PROTOKOLLER (teksten gengives ikke)

Note: Henvisninger til traktatsartikler, -afsnit og -afdelinger i protokollerne er tilpasset i overensstemmelse med aekvivalenstabellerne i bilaget til Amsterdam-traktaten

Protokol knyttet som bilag til traktaten om Den Europaeiske Union

- Protokol (nr. 1) ad artikel 17 i traktaten om Den Europaeiske Union (1997)

Protokoller knyttet som bilag til traktaten om Den Europaeiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab

- Protokol (nr. 2) om integration af Schengen-reglerne i Den Europaeiske Union (1997)

- Protokol (nr. 3) om anvendelse af visse aspekter af artikel 14 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab paa Det Forenede Kongerige og paa Irland (1997)

- Protokol (nr. 4) om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling (1997)

- Protokol (nr. 5) om Danmarks stilling (1997)

Protokoller knyttet som bilag til traktaten om Den Europaeiske Union og til traktaterne om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab:

- Protokol (nr. 6) knyttet til traktaten om Den Europaeiske Union og til traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber (1992)

- Protokol (nr. 7) om institutionerne i perspektivet af en udvidelse af Den Europaeiske Union (1997)

- Protokol (nr. 8) om fastlaeggelse af hjemstedet for De Europaeiske Faellesskabers institutioner og for visse af Faellesskabernes organer og tjenester samt Europol (1997)

- Protokol (nr. 9) om de nationale parlamenters rolle i Den Europaeiske Union (1997)

HANS MAJESTAET BELGIERNES KONGE, HENDES MAJESTAET DANMARKS DRONNING, PRAESIDENTEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, PRAESIDENTEN FOR DEN HELLENSKE REPUBLIK, HANS MAJESTAET KONGEN AF SPANIEN, PRAESIDENTEN FOR DEN FRANSKE REPUBLIK, PRAESIDENTEN FOR IRLAND, PRAESIDENTEN FOR DEN ITALIENSKE REPUBLIK, HANS KONGELIGE HOEJHED STORHERTUGEN AF LUXEMBOURG, HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF NEDERLANDENE, PRAESIDENTEN FOR DEN PORTUGISISKE REPUBLIK, HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,

SOM ER BESLUTTET PAA at markere en ny fase i den europaeiske integrationsproces, der blev indledt med oprettelsen af De Europaeiske Faellesskaber,

SOM ERINDRER OM den historiske betydning af at bringe det europaeiske kontinents deling til ophoer og om behovet for at tilvejebringe et solidt grundlag for opbygningen af fremtidens Europa,

SOM BEKRAEFTER den betydning, de tillaegger principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne samt de grundlaeggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet,

SOM BEKRAEFTER den betydning, de tillaegger de grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder som defineret i den europaeiske socialpagt, der blev undertegnet i Torino den 18. oktober 1961, og i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder fra 1989,

SOM OENSKER at styrke solidariteten mellem deres folk samtidig med, at de respekterer disses historie, kultur og traditioner,

SOM OENSKER at udbygge institutionernes demokratiske og effektive virkemaade yderligere for at saette disse i stand til indenfor en faelles institutionel ramme bedre at udfoere de opgaver, der paalaegges dem,

SOM HAR DET FORSAET at opnaa en styrkelse af og konvergens mellem deres oekonomier og at indfoere en OEkonomisk og Monetaer Union, som i overensstemmelse med denne traktat omfatter en faelles og stabil valuta,

SOM ER BESLUTTET PAA at fremme oekonomiske og sociale fremskridt for deres folk under hensyn til princippet om baeredygtig udvikling og som led i gennemfoerelsen af det indre marked samt i tilvejebringelsen af oeget samhoerighed og miljoebeskyttelse, og paa at gennemfoere politikker, der sikrer, at fremskridt med hensyn til oekonomisk integration ledsages af parallelle fremskridt paa andre omraader,

SOM HAR DET FORSAET at indfoere et faelles borgerskab for statsborgerne i deres lande,

SOM HAR DET FORSAET at gennemfoere en faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder gradvis udformning af en faelles forsvarspolitik, som vil kunne foere til et faelles forsvar i overensstemmelse med artikel 17, og derved styrke den europaeiske identitet og uafhaengighed med det formaal at fremme fred, sikkerhed og fremskridt i Europa og i verden som helhed,

SOM ER BESLUTTET PAA at lette den frie bevaegelighed for personer, samtidig med at deres befolkningers sikkerhed og tryghed sikres ved oprettelsen af et omraade med frihed, sikkerhed og retfaerdighed i overensstemmelse med bestemmelserne i denne traktat,

SOM HAR DET FORSAET at viderefoere processen hen imod en stadig snaevrere sammenslutning mellem de europaeiske folk, i hvilken beslutningerne traeffes saa naert paa borgerne som muligt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet,

SOM TAGER de yderligere skridt i betragtning, der skal tages for at fremme den europaeiske integration,

HAR VEDTAGET at oprette en Europaeisk Union, og har med dette maal for oeje udpeget som befuldmaegtigede:

HANS MAJESTAET BELGIERNES KONGE:

Mark EYSKENS, udenrigsminister,

Philippe MAYSTADT, finansminister,

HENDES MAJESTAET DANMARKS DRONNING:

Uffe ELLEMANN-JENSEN, udenrigsminister,

Anders FOGH RASMUSSEN, oekonomiminister,

PRAESIDENTEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND:

Hans-Dietrich GENSCHER, forbundsudenrigsminister,

Theodor WAIGEL, forbundsfinansminister,

PRAESIDENTEN FOR DEN HELLENSKE REPUBLIK:

Antonios SAMARAS, udenrigsminister,

Efthymios CHRISTODOULOU, oekonomiminister,

HANS MAJESTAET KONGEN AF SPANIEN:

Francisco FERNÁNDEZ ORDÓÑEZ, udenrigsminister,

Carlos SOLCHAGA CATALÁN, oekonomi- og finansminister,

PRAESIDENTEN FOR DEN FRANSKE REPUBLIK:

Roland DUMAS, udenrigsminister,

Pierre BÉRÉGOVOY, oekonomi-, finans- og budgetminister,

PRAESIDENTEN FOR IRLAND:

Gerard COLLINS, udenrigsminister,

Bertie AHERN, finansminister,

PRAESIDENTEN FOR DEN ITALIENSKE REPUBLIK:

Gianni DE MICHELIS, udenrigsminister,

Guido CARLI, minister for statens finanser,

HANS KONGELIGE HOEJHED STORHERTUGEN AF LUXEMBOURG:

Jacques F. POOS, vicepremierminister, udenrigsminister,

Jean-Claude JUNCKER, finansminister,

HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF NEDERLANDENE:

Hans VAN DEN BROEK, udenrigsminister,

Willem KOK, finansminister,

PRAESIDENTEN FOR DEN PORTUGISISKE REPUBLIK:

João de Deus PINHEIRO, udenrigsminister,

Jorge BRAGA DE MACEDO, finansminister,

HENDES MAJESTAET DRONNINGEN AF DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND:

The Rt. Hon. Douglas HURD, minister for udenrigs- og Commonwealth-anliggender,

The Hon. Francis MAUDE, statssekretaer for finansielle anliggender, Finansministeriet,

SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form, er blevet enige om foelgende bestemmelser.

AFSNIT I

FAELLES BESTEMMELSER

Artikel 1 (tidl. artikel A)

Ved denne traktat opretter de HOEJE KONTRAHERENDE PARTER indbyrdes en EUROPAEISK UNION, i det foelgende benaevnt »Unionen«.

Denne traktat udgoer en ny fase i processen hen imod en stadig snaevrere union mellem de europaeiske folk, hvor beslutningerne traeffes saa aabent som muligt og saa taet paa borgerne som muligt.

Unionens grundlag er De Europaeiske Faellesskaber samt den politik og det samarbejde, som indfoeres ved denne traktat. Unionen har til opgave paa en sammenhaengende og solidarisk maade at tilrettelaegge forbindelserne mellem medlemsstaterne og mellem deres folk.

Artikel 2 (tidl. artikel B)

Unionen har som maal:

- at fremme oekonomiske og sociale fremskridt og et hoejt beskaeftigelsesniveau og opnaa en afbalanceret og baeredygtig udvikling, navnlig gennem etableringen af et omraade uden indre graenser, styrkelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed og oprettelsen af en OEkonomisk og Monetaer Union, der i sin endelige udformning skal omfatte en faelles valuta i overensstemmelse med bestemmelserne i denne traktat

- at styrke sin identitet i internationale sammenhaenge, isaer gennem ivaerksaettelsen af en faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder gradvis udformning af en faelles forsvarspolitik, som vil kunne foere til et faelles forsvar i overensstemmelse med artikel 17

- at styrke beskyttelsen af medlemsstaternes statsborgeres rettigheder og interesser gennem indfoerelsen af et unionsborgerskab

- at bevare og udbygge Unionen som et omraade med frihed, sikkerhed og retfaerdighed, hvor der er fri bevaegelighed for personer, kombineret med passende foranstaltninger vedroerende kontrol ved de ydre graenser, asyl, indvandring og forebyggelse og bekaempelse af kriminalitet

- at opretholde gaeldende faellesskabsret fuldt ud og udbygge den med henblik paa at overveje, i hvilket omfang det eventuelt er noedvendigt at revidere den politik og det samarbejde, der ivaerksaettes ved denne traktat, med henblik paa at sikre effektiviteten af Faellesskabets mekanismer og institutioner.

Unionens maal skal gennemfoeres som foreskrevet i denne traktat og i overensstemmelse med de betingelser og efter den tidsplan, som er fastsat heri, samt under iagttagelse af subsidiaritetsprincippet som defineret i artikel 5 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.

Artikel 3 (tidl. artikel C)

Unionen har en faelles institutionel ramme, som sikrer sammenhaeng og kontinuitet i de foranstaltninger, der ivaerksaettes for at naa maalene, idet gaeldende faellesskabsret samtidig overholdes og udbygges.

Unionen paaser i saerdeleshed, at der er sammenhaeng i hele Unionens optraeden udadtil som led i de faelles politikker for udenrigsanliggender, sikkerhed, oekonomi og udviklingssamarbejde. Raadet og Kommissionen har ansvaret for at sikre denne sammenhaeng og samarbejder med henblik herpaa. De varetager inden for deres respektive kompetenceomraader gennemfoerelsen af disse politikker.

Artikel 4 (tidl. artikel D)

Det Europaeiske Raad tilfoerer Unionen den fremdrift, der er noedvendig for dens udvikling, og fastlaegger de overordnede politiske retningslinjer herfor.

Det Europaeiske Raad bestaar af stats- og regeringscheferne i medlemsstaterne samt af formanden for Kommissionen. Disse bistaas af medlemsstaternes udenrigsministre og et medlem af Kommissionen. Det Europaeiske Raad traeder sammen mindst to gange aarligt under forsaede af stats- eller regeringschefen for den medlemsstat, som udoever formandskabet for Raadet.

Det Europaeiske Raad forelaegger Europa-Parlamentet en rapport efter hvert af sine moeder samt en skriftlig aarsrapport om Unionens fremskridt.

Artikel 5 (tidl. artikel E)

Europa-Parlamentet, Raadet, Kommissionen, Domstolen og Revisionsretten udoever deres befoejelser under de betingelser og med de maal for oeje, som er fastsat dels i traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber og i senere traktater og retsakter om aendring eller supplering at naevnte traktater, dels i de oevrige bestemmelser i naervaerende traktat.

Artikel 6 (tidl. artikel F)

1. Unionen bygger paa principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til faelles.

2. Unionen respekterer de grundlaeggende rettigheder, saaledes som de garanteres ved den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950, og saaledes som de foelger af medlemsstaternes faelles forfatningsmaessige traditioner, som generelle principper for faellesskabsretten.

3. Unionen respekterer medlemsstaternes nationale identitet.

4. Unionen tilvejebringer de noedvendige midler for at naa sine maal og gennemfoere sin politik.

Artikel 7 (tidl. artikel F.1)

1. Raadet kan i dets sammensaetning af stats- og regeringscheferne med enstemmighed paa forslag af en tredjedel af medlemsstaterne eller Kommissionen og efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet fastslaa, at en medlemsstat groft og vedvarende overtraeder principper i artikel 6, stk. 1, efter at have opfordret den paagaeldende medlemsstats regering til at fremsaette sine bemaerkninger.

2. Hvis en saadan overtraedelse er fastslaaet, kan Raadet med kvalificeret flertal beslutte at suspendere visse af de rettigheder, der foelger af anvendelsen af denne traktat paa den paagaeldende medlemsstat, herunder de stemmerettigheder, der er tillagt repraesentanten for den paagaeldende medlemsstats regering i Raadet. Raadet tager i saa fald hensyn til en saadan suspensions mulige foelger for fysiske og juridiske personers rettigheder og forpligtelser.

Den paagaeldende medlemsstat er under alle omstaendigheder fortsat bundet af sine forpligtelser i henhold til denne traktat.

3. Raadet kan senere med kvalificeret flertal beslutte at aendre eller tilbagekalde foranstaltninger, der er truffet i medfoer af stk. 2, som foelge af aendringer i den situation, som har foert til, at de blev indfoert.

4. Ved anvendelsen af denne artikel traeffer Raadet afgoerelse uden at tage den paagaeldende medlemsstats regeringsrepraesentants stemme i betragtning. Det forhold, at medlemmer, der er til stede eller repraesenteret, undlader at stemme, hindrer ikke vedtagelsen af de i stk. 1 omhandlede afgoerelser. Kvalificeret flertal defineres som samme forholdsmaessige andel af de beroerte raadsmedlemmers vaegtede stemmer som den, der er fastsat i artikel 205, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.

Dette stykke gaelder ogsaa, hvis stemmerettigheder suspenderes i medfoer af stk. 2.

5. Ved anvendelsen af denne artikel traeffer Europa-Parlamentet afgoerelse med et flertal paa to tredjedele af de afgivne stemmer og et flertal af sine medlemmer.

AFSNIT II

BESTEMMELSER OM AENDRING AF TRAKTATEN OM OPRETTELSE AF DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB MED HENBLIK PAA OPRETTELSE AF DET EUROPAEISKE FAELLESSKAB

Artikel 8 (tidl. artikel G)

(gengives ikke)

AFSNIT III

BESTEMMELSER OM AENDRING AF TRAKTATEN OM OPRETTELSE AF DET EUROPAEISKE KUL- OG STAALFAELLESSKAB

Artikel 9 (tidl. artikel H)

(gengives ikke)

AFSNIT IV

BESTEMMELSER OM AENDRING AF TRAKTATEN OM OPRETTELSE AF DET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB

Artikel 10 (tidl. artikel I)

(gengives ikke)

AFSNIT V

BESTEMMELSER OM EN FAELLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK

Artikel 11 (tidl. artikel J.1)

1. Unionen fastlaegger og gennemfoerer en faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, der daekker alle omraader inden for udenrigs- og sikkerhedspolitikken og har foelgende maal:

- beskyttelse af Unionens faelles vaerdier, grundlaeggende interesser, uafhaengighed og integritet i overensstemmelse med principperne i De Forenede Nationers pagt

- styrkelse af Unionens sikkerhed i alle henseender

- bevarelse af freden og styrkelse af den internationale sikkerhed i overensstemmelse med principperne i De Forenede Nationers pagt samt principperne i Helsingfors-slutakten og maalene i Paris-chartret, herunder de principper og de maal, der vedroerer de ydre graenser

- fremme af det internationale samarbejde

- udvikling og befaestelse af demokratiet og retsstatsprincippet samt respekt for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder.

2. Medlemsstaterne stoetter aktivt og uforbeholdent Unionens udenrigs- og sikkerhedspolitik i en aand af loyalitet og gensidig solidaritet.

Medlemsstaterne samarbejder for at styrke og udvikle deres gensidige politiske solidaritet. De afstaar fra enhver handling, som strider imod Unionens interesser, eller som kan skade dens effektivitet som en sammenhaengende faktor i internationale forbindelser.

Raadet paaser, at disse principper overholdes.

Artikel 12 (tidl. artikel J.2)

Unionen tilstraeber at virkeliggoere maalene i artikel 11 ved

- at fastlaegge principperne og de overordnede retningslinjer for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik

- at traeffe afgoerelse om faelles strategier

- at vedtage faelles aktioner

- at vedtage faelles holdninger

- at styrke det systematiske samarbejde mellem medlemsstaterne om deres politik.

Artikel 13 (tidl. artikel J.3)

1. Det Europaeiske Raad fastlaegger principperne og de overordnede retningslinjer for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder for anliggender, der har indvirkning paa forsvarsomraadet.

2. Det Europaeiske Raad traeffer afgoerelse om faelles strategier, som skal ivaerksaettes af Unionen, paa omraader, hvor medlemsstaterne har vigtige faelles interesser.

I de faelles strategier fastsaettes maal og varighed og de midler, der skal stilles til raadighed af Unionen og medlemsstaterne.

3. Raadet traeffer de noedvendige afgoerelser for fastlaeggelse og ivaerksaettelse af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik paa grundlag af de overordnede retningslinjer, som Det Europaeiske Raad fastlaegger.

Raadet anbefaler Det Europaeiske Raad faelles strategier og ivaerksaetter dem, isaer ved at vedtage faelles aktioner og faelles holdninger.

Raadet paaser, at Unionens aktion fremtraeder som en helhed, er sammenhaengende og effektiv.

Artikel 14 (tidl. artikel J.4)

1. Raadet vedtager faelles aktioner. Faelles aktioner vedroerer konkrete situationer, hvor der skoennes at vaere behov for operationel aktion fra Unionens side. De fastsaetter maal og raekkevidde, de midler, der skal stilles til raadighed for Unionen, om noedvendigt deres varighed, og betingelserne for deres gennemfoerelse.

2. Hvis der sker en aendring af forholdene, der har vaesentlig betydning for et spoergsmaal, der er genstand for en faelles aktion, reviderer Raadet principperne og maalene for denne aktion og vedtager de noedvendige afgoerelser. Saa laenge Raadet ikke har truffet afgoerelse, opretholdes den faelles aktion.

3. Faelles aktioner forpligter medlemsstaterne i deres stillingtagen og handlinger.

4. Raadet kan anmode Kommissionen om at forelaegge det passende forslag vedroerende den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik med henblik paa at sikre gennemfoerelsen af en faelles aktion.

5. Enhver national stillingtagen eller handling i forbindelse med en faelles aktion forudsaetter, at der sker underretning derom saa betids, at der om noedvendigt kan holdes forudgaaende samraad i Raadet. Forpligtelsen til at give forhaandsunderretning gaelder ikke for foranstaltninger, som alene indebaerer transformation til det nationale plan af raadsafgoerelser.

6. Goer forholdenes udvikling det paatraengende noedvendigt, og foreligger der ikke nogen raadsafgoerelse, kan medlemsstaterne straks traeffe de foranstaltninger, der er absolut noedvendige under hensyntagen til de almindelige maal for den faelles aktion. En medlemsstat, der traeffer saadanne foranstaltninger, underretter omgaaende Raadet herom.

7. Volder ivaerksaettelsen af en faelles aktion alvorlige vanskeligheder for en medlemsstat, skal denne forelaegge sagen for Raadet, der skal droefte den og soege passende loesninger. Disse maa ikke stride imod maalene for aktionen eller vaere til skade for dens effektivitet.

Artikel 15 (tidl. artikel J.5)

Raadet vedtager faelles holdninger. Faelles holdninger fastlaegger Unionens tilgang til et bestemt spoergsmaal af geografisk eller tematisk karakter. Medlemsstaterne drager omsorg for, at deres nationale politik er i overensstemmelse med de faelles holdninger.

Artikel 16 (tidl. artikel J.6)

Medlemsstaterne orienterer hinanden og raadfoerer sig med hinanden i Raadet om alle udenrigs- og sikkerhedspolitiske spoergsmaal, som er af almindelig interesse, med henblik paa at sikre, at Unionen udoever sin indflydelse saa effektivt som muligt gennem en samordnet og konvergent optraeden.

Artikel 17 (tidl. artikel J.7)

1. Den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik omfatter alle spoergsmaal vedroerende Unionens sikkerhed, herunder gradvis udformning af en faelles forsvarspolitik, i overensstemmelse med andet afsnit, som vil kunne foere til et faelles forsvar, hvis Det Europaeiske Raad traeffer afgoerelse herom. Det henstiller i saa fald til medlemsstaterne, at de vedtager en saadan afgoerelse i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser.

Den Vesteuropaeiske Union (WEU) udgoer en integrerende del af udviklingen af Unionen, der giver denne adgang til en operationel kapacitet, navnlig i forbindelse med stk. 2. Den stoetter Unionen i udformningen af forsvarsaspekterne af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik som fastsat i denne artikel. Unionen etablerer derfor taettere institutionelle forbindelser med WEU med henblik paa muligheden af WEU's integration i Unionen, hvis Det Europaeiske Raad traeffer afgoerelse herom. Det henstiller i saa fald til medlemsstaterne, at de vedtager en saadan afgoerelse i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser.

Unionens politik i denne artikels betydning beroerer ikke den saerlige karakter af visse medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitik og skal overholde de forpligtelser, som visse medlemsstater, hvis faelles forsvar foregaar i Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO), har i henhold til den nordatlantiske traktat, og skal vaere forenelig med den faelles sikkerheds- og forsvarspolitik, der er fastlagt inden for denne ramme.

Den gradvise udformning af en faelles forsvarspolitik understoettes, i det omfang medlemsstaterne maatte finde det hensigtsmaessigt, af samarbejde mellem dem paa forsvarsmaterielomraadet.

2. De spoergsmaal, der er omhandlet i denne artikel, omfatter humanitaere opgaver og redningsopgaver, fredsbevarende opgaver og kampstyrkers opgaver i forbindelse med krisestyring, herunder fredsskabelse.

3. Unionen benytter sig af WEU til at udarbejde og ivaerksaette de af Unionens afgoerelser og aktioner, der har indvirkning paa forsvarsomraadet.

Det Europaeiske Raads kompetence til at fastlaegge retningslinjer i overensstemmelse med artikel 13 gaelder ogsaa hvad angaar WEU for de spoergsmaal, hvor Unionen benytter sig af WEU.

Naar Unionen benytter sig af WEU til at udarbejde og ivaerksaette Unionens afgoerelser vedroerende de opgaver, der er naevnt i stk. 2, har alle Unionens medlemsstater ret til at deltage fuldt ud i disse opgaver. Raadet vedtager i forstaaelse med WEU's institutioner de noedvendige praktiske bestemmelser, som skal give de medlemsstater, der bidrager til de paagaeldende opgaver, mulighed for fuldt ud og paa lige fod at deltage i planlaegningen og beslutningstagningen i WEU.

Afgoerelser i henhold til dette stykke, der har indvirkning paa forsvarsomraadet, beroerer ikke de politikker og forpligtelser, der er naevnt i stk. 1, tredje afsnit.

4. Denne artikels bestemmelser er ikke til hinder for, at der paa bilateralt plan inden for rammerne af WEU og Den Atlantiske Alliance udvikles et taettere samarbejde mellem to eller flere medlemsstater, for saa vidt dette samarbejde ikke er i strid med eller haemmer det samarbejde, der er omhandlet i dette traktatafsnit.

5. Med henblik paa at fremme maalene i denne artikel vil bestemmelserne heri blive gennemgaaet paa ny i overensstemmelse med artikel 48.

Artikel 18 (tidl. artikel J.8)

1. Formandskabet repraesenterer Unionen i anliggender vedroerende den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

2. Formandskabet har ansvaret for ivaerksaettelsen af afgoerelser i henhold til dette traktatafsnit; i denne forbindelse udtrykker det i princippet Unionens holdning i internationale organisationer og paa internationale konferencer.

3. Formandskabet bistaas af generalsekretaeren for Raadet, der udoever hvervet som hoejtstaaende repraesentant for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

4. Kommissionen tilknyttes fuldt ud de i stk. 1 og 2 naevnte opgaver. Formandskabet bistaas i disse opgaver om noedvendigt af den medlemsstat, der skal varetage det efterfoelgende formandskab.

5. Raadet kan, naar det skoenner det noedvendigt, udpege en saerlig repraesentant med et mandat i forbindelse med saerlige politikspoergsmaal.

Artikel 19 (tidl. artikel J.9)

1. Medlemsstaterne samordner deres optraeden i internationale organisationer og paa internationale konferencer. De forsvarer de faelles holdninger i disse fora.

I internationale organisationer og paa internationale konferencer, hvori ikke alle medlemsstaterne deltager, forsvarer de medlemsstater, der deltager, de faelles holdninger.

2. De medlemsstater, der er repraesenteret i internationale organisationer eller paa internationale konferencer, hvor ikke alle medlemsstaterne er repraesenteret, skal holde disse underrettet om alle spoergsmaal af faelles interesse, jf. dog stk. 1 og artikel 14, stk. 3.

De medlemsstater, der ogsaa er medlemmer af De Forenede Nationers Sikkerhedsraad, raadfoerer sig med hinanden og holder de oevrige medlemsstater fuldt ud underrettet. De medlemsstater, der er faste medlemmer af Sikkerhedsraadet, forsvarer i udoevelsen af deres funktion Unionens holdninger og interesser, uden at dette dog beroerer det ansvar, der paahviler dem i medfoer af De Forenede Nationers pagt.

Artikel 20 (tidl. artikel J.10)

Medlemsstaternes diplomatiske og konsulaere missioner og Kommissionens delegationer i tredjelande og paa internationale konferencer samt deres repraesentationer ved internationale organisationer samarbejder for at sikre, at de faelles holdninger og faelles aktioner, som Raadet har vedtaget, overholdes og ivaerksaettes.

De intensiverer deres samarbejde ved at udveksle oplysninger, foretage faelles vurderinger og bidrage til ivaerksaettelsen af bestemmelserne i artikel 20 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.

Artikel 21 (tidl. artikel J.11)

Formandskabet hoerer Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og grundlaeggende valg i forbindelse med den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik og paaser, at der tages behoerigt hensyn til Europa-Parlamentets synspunkter. Formandskabet og Kommissionen underretter regelmaessigt Europa-Parlamentet om udviklingen i Unionens udenrigs- og sikkerhedspolitik.

Europa-Parlamentet kan stille spoergsmaal eller rette henstillinger til Raadet. Det droefter en gang om aaret de fremskridt, der er gjort med ivaerksaettelsen af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

Artikel 22 (tidl. artikel J.12)

1. Enhver medlemsstat eller Kommissionen kan forelaegge Raadet alle spoergsmaal vedroerende den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik og fremsaette forslag for Raadet.

2. I tilfaelde, hvor der hurtigt skal traeffes en afgoerelse, indkalder formandskabet enten paa egen foranledning eller paa anmodning af Kommissionen eller en medlemsstat inden for 48 timer eller, hvor en afgoerelse er uopsaettelig, inden for en endnu kortere frist til en ekstraordinaer samling i Raadet.

Artikel 23 (tidl. artikel J.13)

1. Afgoerelser under dette traktatafsnit traeffes af Raadet med enstemmighed. Det forhold, at medlemmer, der er til stede eller repraesenteret, afholder sig fra at stemme, hindrer ikke vedtagelsen af saadanne afgoerelser.

Hvis et medlem af Raadet afholder sig fra at stemme i forbindelse med afstemninger, kan medlemmet kvalificere sin stemmeundladelse ved at afgive en formel erklaering i henhold til dette afsnit. I saa fald er det paagaeldende medlem ikke forpligtet til at anvende afgoerelsen, men accepterer, at afgoerelsen forpligter Unionen. Under udvisning af gensidig solidaritet afholder den paagaeldende medlemsstat sig fra enhver handling, som vil kunne komme i konflikt med eller hindre en handling fra Unionens side paa grundlag af den paagaeldende afgoerelse, og de oevrige medlemsstater respekterer dens holdning. Hvis de medlemmer af Raadet, der paa denne maade knytter en erklaering til deres stemmeundladelse, udgoer over en tredjedel af stemmerne vaegtet i overensstemmelse med artikel 205, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, er afgoerelsen ikke vedtaget.

2. Uanset stk. 1 traeffer Raadet afgoerelse med kvalificeret flertal,

- naar det vedtager faelles aktioner eller faelles holdninger eller traeffer enhver anden afgoerelse paa grundlag af en faelles strategi

- naar det traeffer afgoerelse om ivaerksaettelse af en faelles aktion eller en faelles holdning.

Hvis et medlem af Raadet erklaerer, at det af vigtige, naermere anfoerte aarsager, der vedroerer den nationale politik, agter at stemme imod vedtagelsen af en afgoerelse, der skal traeffes med kvalificeret flertal, finder der ikke afstemning sted. Raadet kan med kvalificeret flertal anmode om, at sagen henvises til Det Europaeiske Raad med henblik paa enstemmig afgoerelse.

Raadets medlemmers stemmer tildeles den vaegt, der er fastsat i artikel 205, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab. Afgoerelser traeffes med mindst 62 stemmer afgivet af mindst 10 medlemmer, der stemmer for.

Dette stykke gaelder ikke for afgoerelser, der har indvirkning paa militaer- eller forsvarsomraadet.

3. I procedurespoergsmaal traeffer Raadet afgoerelse med et flertal af medlemmernes stemmer.

Artikel 24 (tidl. artikel J.14)

Naar det er noedvendigt at indgaa en aftale med en eller flere stater eller internationale organisationer til gennemfoerelse af dette afsnit, kan Raadet med enstemmighed bemyndige formandskabet, der om noedvendigt bistaas af Kommissionen, til at indlede forhandlinger med henblik herpaa. Saadanne aftaler indgaas af Raadet med enstemmighed efter henstilling fra formandskabet. Ingen aftale er bindende for en medlemsstat, hvis repraesentant i Raadet meddeler, at medlemsstaten maa opfylde de krav, der gaelder ifoelge dens egen forfatningsmaessige procedure; de oevrige medlemmer af Raadet kan vedtage, at aftalen skal gaelde foreloebigt for dem.

Bestemmelserne i denne artikel gaelder ogsaa for spoergsmaal, der henhoerer under afsnit VI.

Artikel 25 (tidl. artikel J.15)

Med forbehold af artikel 207 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab foelger en politisk komité den internationale situation paa de omraader, der henhoerer under den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og bidrager til at fastlaegge politikken ved at afgive udtalelser til Raadet paa dettes foranledning eller paa eget initiativ. Komitéen foelger ligeledes ivaerksaettelsen af den vedtagne politik med forbehold af formandskabets og Kommissionens befoejelser.

Artikel 26 (tidl. artikel J.16)

Raadets generalsekretaer, der er hoejtstaaende repraesentant for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, bistaar Raadet i spoergsmaal, der falder ind under anvendelsesomraadet for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, navnlig ved at bidrage til udformningen, forberedelsen og implementeringen af politikafgoerelser, samt ved efter behov paa Raadets vegne og paa formandskabets anmodning at foere politisk dialog med tredjelande.

Artikel 27 (tidl. artikel J.17)

Kommissionen tilknyttes fuldt ud arbejdet vedroerende den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

Artikel 28 (tidl. artikel J.18)

1. Artikel 189, 190, 196-199, 203, 204, 206-209, 213-219, 255 og 290 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab finder anvendelse paa bestemmelserne vedroerende de omraader, der er naevnt i dette traktatafsnit.

2. Institutionernes administrationsudgifter i forbindelse med bestemmelserne vedroerende de omraader, der er omfattet af dette traktatafsnit, afholdes over De Europaeiske Faellesskabers budget.

3. Aktionsudgifter til ivaerksaettelse af de paagaeldende bestemmelser afholdes ligeledes over De Europaeiske Faellesskabers budget bortset fra udgifter til operationer, der har indvirkning paa militaer- eller forsvarsomraadet, og tilfaelde, hvor Raadet med enstemmighed traeffer anden afgoerelse.

Saafremt udgifterne ikke afholdes over De Europaeiske Faellesskabers budget, afholdes de af medlemsstaterne efter fordelingsnoeglen baseret paa bruttonationalindkomsten, medmindre Raadet med enstemmighed traeffer anden afgoerelse. Hvad angaar udgifter til operationer, der har indvirkning paa militaer- eller forsvarsomraadet, er medlemsstater, hvis repraesentant i Raadet har afgivet en formel erklaering i henhold til artikel 23, stk. 1, andet afsnit, ikke forpligtet til at bidrage til finansieringen heraf.

4. Budgetproceduren i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab finder anvendelse paa de udgifter, der afholdes over De Europaeiske Faellesskabers budget.

AFSNIT VI

BESTEMMELSER OM POLITISAMARBEJDE OG RETLIGT SAMARBEJDE I KRIMINALSAGER

Artikel 29 (tidl. artikel K.1)

Uden at det beroerer Det Europaeiske Faellesskabs befoejelser, har Unionen som maal at give borgerne et hoejt tryghedsniveau i et omraade med frihed, sikkerhed og retfaerdighed gennem udformning af faelles handling mellem medlemsstaterne inden for politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager og gennem forebyggelse og bekaempelse af racisme og fremmedhad.

Dette maal skal naas baade ved at forebygge og bekaempe organiseret og anden kriminalitet, isaer terrorisme, menneskehandel og overgreb mod boern, ulovlig narkotikahandel og ulovlig vaabenhandel, korruption og svig, gennem:

- taettere samarbejde mellem medlemsstaternes politi, toldmyndigheder og andre kompetente myndigheder, baade direkte og gennem Den Europaeiske Politienhed (Europol), i overensstemmelse med artikel 30 og 32

- taettere samarbejde mellem medlemsstaternes retlige og andre kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 31, litra a)-d), og artikel 32

- om noedvendigt indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes strafferetlige regler i overensstemmelse med artikel 31, litra e).

Artikel 30 (tidl. artikel K.2)

1. Faelles handling vedroerende politisamarbejde omfatter:

a) operativt samarbejde mellem de kompetente myndigheder, herunder politi, toldmyndigheder og andre saerlige retshaandhaevende myndigheder i medlemsstaterne vedroerende forebyggelse, afsloering og efterforskning af kriminelle handlinger

b) indsamling, opbevaring, behandling, analyse og udveksling af relevante oplysninger, herunder oplysninger, som de retshaandhaevende myndigheder er i besiddelse af paa baggrund af rapporter om mistaenkelige finansielle transaktioner, navnlig via Europol, under overholdelse af relevante bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger

c) samarbejde og faelles initiativer inden for uddannelse, udveksling af forbindelsesofficerer, udstationering, brug af udstyr og kriminalvidenskabelig forskning

d) faelles vurdering af bestemte efterforskningsteknikker, der vedroerer afsloering af grove former for organiseret kriminalitet.

2. Raadet skal fremme samarbejdet via Europol og skal isaer inden 5 aar efter Amsterdam-traktatens ikrafttraeden:

a) saette Europol i stand til at lette og stoette forberedelsen og fremme samordningen og gennemfoerelsen af saerlige efterforskningsaktioner mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder, herunder faelles operative aktioner med deltagelse af repraesentanter for Europol i en stoettefunktion

b) vedtage foranstaltninger, der saetter Europol i stand til at anmode de kompetente myndigheder i medlemsstaterne om at gennemfoere og samordne deres efterforskning i saerlige tilfaelde og til at udvikle saerlig sagkundskab, som kan stilles til raadighed for medlemsstaterne for at bistaa dem i efterforskningen af sager vedroerende organiseret kriminalitet

c) fremme forbindelsesordninger mellem embedsmaend inden for anklagemyndighed og efterforskning med saerligt kendskab til bekaempelse af organiseret kriminalitet, i taet samarbejde med Europol

d) oprette et forsknings-, dokumentations- og statistiknet vedroerende graenseoverskridende kriminalitet.

Artikel 31 (tidl. artikel K.3)

Faelles handling vedroerende retligt samarbejde i kriminalsager omfatter:

a) fremme og fremskyndelse af samarbejdet mellem kompetente ministerier og retlige eller tilsvarende myndigheder i medlemsstaterne vedroerende retspleje og fuldbyrdelse af afgoerelser

b) lettelse af udlevering mellem medlemsstaterne

c) sikring af forenelighed mellem medlemsstaternes gaeldende regler, i det omfang det er noedvendigt for at forbedre samarbejdet

d) forebyggelse af konflikter om stedlig kompetence mellem medlemsstaterne

e) gradvis vedtagelse af foranstaltninger til fastsaettelse af mindsteregler for, hvad der udgoer kriminelle handlinger, og for straffene for organiseret kriminalitet, terrorisme og ulovlig narkotikahandel.

Artikel 32 (tidl. artikel K.4)

Raadet fastsaetter de betingelser og begraensninger, hvorunder de kompetente myndigheder, der er naevnt i artikel 30 og 31, kan arbejde paa en anden medlemsstats omraade i samarbejde og i forstaaelse med denne stats myndigheder.

Artikel 33 (tidl. artikel K.5)

Dette traktatafsnit er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan udoeve deres befoejelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed.

Artikel 34 (tidl. artikel K.6)

1. Paa de i dette traktatafsnit omhandlede omraader underretter og konsulterer medlemsstaterne hinanden i Raadet for at samordne deres optraeden. De etablerer med henblik herpaa et samarbejde mellem de kompetente tjenester i deres respektive administrationer.

2. Raadet traeffer foranstaltninger og fremmer samarbejde under anvendelse af den passende form og fremgangsmaade, der er fastsat i dette traktatafsnit, med henblik paa at bidrage til opfyldelse af Unionens maalsaetninger. Raadet kan med henblik herpaa paa initiativ af en medlemsstat eller Kommissionen med enstemmighed:

a) vedtage faelles holdninger, hvori det fastlaegger Unionens tilgang til et bestemt spoergsmaal

b) vedtage rammeafgoerelser om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser; rammeafgoerelser er bindende for medlemsstaterne med hensyn til det tilsigtede maal, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og midler for gennemfoerelsen. De indebaerer ikke umiddelbar anvendelighed

c) vedtage afgoerelser i ethvert andet oejemed i overensstemmelse med maalsaetningerne i dette traktatafsnit, uden at de dog indebaerer nogen indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser. Disse afgoerelser er bindende, og de indebaerer ikke umiddelbar anvendelighed; Raadet vedtager med kvalificeret flertal de foranstaltninger, der er noedvendige for at gennemfoere afgoerelserne paa unionsplan

d) udarbejde konventioner, som det anbefaler, at medlemsstaterne vedtager i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser. Medlemsstaterne indleder de relevante procedurer inden for en tidsfrist, som Raadet fastsaetter.

Naar konventioner er vedtaget af mindst halvdelen af medlemsstaterne, traeder de i kraft for disse medlemsstater, medmindre andet er fastsat i dem. Gennemfoerelsesforanstaltningerne til disse konventioner vedtages i Raadet med et flertal paa to tredjedele af de kontraherende parter.

3. Ved de raadsafgoerelser, som kraever kvalificeret flertal, tildeles medlemsstaternes stemmer vaegt som anfoert i artikel 205, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, og afgoerelse traeffes med mindst 62 stemmer afgivet af mindst 10 medlemmer, der stemmer for.

4. I procedurespoergsmaal traeffer Raadet afgoerelse med et flertal af medlemmernes stemmer.

Artikel 35 (tidl. artikel K.7)

1. De Europaeiske Faellesskabers Domstol har paa de betingelser, der er fastsat i denne artikel, kompetence til at afgoere praejudicielle spoergsmaal om gyldigheden og fortolkningen af rammeafgoerelser og andre afgoerelser, om fortolkningen af konventioner, der er udarbejdet i henhold til dette traktatafsnit, og om gyldigheden og fortolkningen af gennemfoerelsesforanstaltningerne hertil.

2. I en erklaering fremsat i forbindelse med undertegnelsen af Amsterdam-traktaten eller paa ethvert senere tidspunkt vil en medlemsstat kunne godkende, at Domstolen faar kompetence til at traeffe praejudiciel afgoerelse som anfoert i stk. 1.

3. En medlemsstat, der fremsaetter en erklaering i henhold til stk. 2, anfoerer, at enten

a) kan en ret i denne medlemsstat, hvis afgoerelser ifoelge de nationale retsregler ikke kan appelleres, anmode Domstolen om at traeffe praejudiciel afgoerelse vedroerende et spoergsmaal, der rejses under en retssag ved denne ret, og som angaar gyldigheden eller fortolkningen af en retsakt som naevnt i stk. 1, naar den paagaeldende ret skoenner, at en afgoerelse af dette spoergsmaal er noedvendig, foer den afsiger sin dom, eller

b) kan en ret i denne medlemsstat anmode Domstolen om at traeffe praejudiciel afgoerelse vedroerende et spoergsmaal, der rejses under en retssag ved denne ret, og som angaar gyldigheden eller fortolkningen af en retsakt som naevnt i stk. 1, naar den paagaeldende ret skoenner, at en afgoerelse af dette spoergsmaal er noedvendig, foer den afsiger sin dom.

4. En medlemsstat kan, uanset om den har fremsat en erklaering i henhold til stk. 2, indgive indlaeg eller andre skriftlige udtalelser til Domstolen i sager som omhandlet i stk. 1.

5. Domstolen har ingen kompetence til at proeve gyldigheden eller proportionaliteten af operationer, som udfoeres af en medlemsstats politi eller andre retshaandhaevende myndigheder, eller udoevelsen af medlemsstaternes befoejelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed.

6. Domstolen har kompetence til at proeve lovligheden af rammeafgoerelser og andre afgoerelser i forbindelse med klager, der af en medlemsstat eller af Kommissionen indbringes under paaberaabelse af inkompetence, vaesentlige formelle mangler, overtraedelse af denne traktat eller af retsregler vedroerende dens gennemfoerelse samt af magtfordrejning. De i dette stykke omhandlede klager skal indgives senest to maaneder, efter at retsakten er offentliggjort.

7. Domstolen har kompetence til at afgoere alle tvister mellem medlemsstaterne vedroerende fortolkningen eller anvendelsen af retsakter, der er vedtaget i henhold til artikel 34, stk. 2, hvis saadanne tvister ikke kan bilaegges af Raadet inden seks maaneder efter, at et medlem af Raadet har forelagt det sagen. Domstolen har endvidere kompetence til at afgoere alle tvister mellem medlemsstaterne og Kommissionen vedroerende fortolkningen eller anvendelsen af konventioner, der er udarbejdet i henhold til artikel 34, stk. 2, litra d).

Artikel 36 (tidl. artikel K.8)

1. Der nedsaettes et koordinationsudvalg bestaaende af hoejtstaaende embedsmaend. Udvalget har ud over sin koordinerende funktion til opgave:

- at afgive udtalelser til Raadet, enten paa dettes opfordring eller paa eget initiativ

- med forbehold af artikel 207 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab at bidrage til forberedelsen af Raadets arbejde paa de omraader, der er naevnt i artikel 29.

2. Kommissionen tilknyttes fuldt ud arbejdet paa de omraader, der er naevnt i dette traktatafsnit.

Artikel 37 (tidl. artikel K.9)

Medlemsstaterne udtaler sig i internationale organisationer og under internationale konferencer, som de deltager i, i overensstemmelse med de faelles holdninger, der fastlaegges i medfoer af bestemmelserne i dette traktatafsnit.

Artikel 18 og 19 finder tilsvarende anvendelse i de spoergsmaal, der hoerer under dette traktatafsnit.

Artikel 38 (tidl. artikel K.10)

De i artikel 24 omhandlede aftaler kan omfatte spoergsmaal, der hoerer under dette traktatafsnit.

Artikel 39 (tidl. artikel K.11)

1. Raadet hoerer Europa-Parlamentet, foer det vedtager foranstaltninger som naevnt i artikel 34, stk. 2, litra b), c) og d). Europa-Parlamentet afgiver udtalelse inden for en frist, som Raadet kan fastsaette, men som skal vaere paa mindst tre maaneder. Hvis der ikke afgives udtalelse inden for denne frist, kan Raadet traeffe afgoerelse.

2. Formandskabet og Kommissionen underretter regelmaessigt Europa-Parlamentet om det arbejde, der finder sted vedroerende omraader, som henhoerer under dette traktatafsnit.

3. Europa-Parlamentet kan stille spoergsmaal og rette henstillinger til Raadet. Det har hvert aar en droeftelse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til de omraader, der er omhandlet i dette traktatafsnit.

Artikel 40 (tidl. artikel K.12)

1. Medlemsstater, der har til hensigt at indfoere et taettere indbyrdes samarbejde, kan i overensstemmelse med artikel 43 og 44 bemyndiges til at anvende traktaternes institutioner, procedurer og mekanismer, hvis det foreslaaede samarbejde

a) overholder Det Europaeiske Faellesskabs befoejelser og de maal, der er fastsat i dette traktatafsnit

b) har til formaal at goere det muligt for Unionen hurtigere at udvikle sig til et omraade med frihed, sikkerhed og retfaerdighed.

2. Den bemyndigelse, der er naevnt i stk. 1, gives af Raadet, som traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal efter anmodning fra de beroerte medlemsstater, og efter at Kommissionen er blevet opfordret til at afgive udtalelse; anmodningen sendes ogsaa til Europa-Parlamentet.

Hvis et medlem af Raadet erklaerer, at det af vigtige, naermere anfoerte aarsager, der vedroerer national politik, agter at stemme imod, at der gives bemyndigelse med kvalificeret flertal, finder der ikke afstemning sted. Raadet kan med kvalificeret flertal anmode om, at sagen henvises til Det Europaeiske Raad med henblik paa enstemmig afgoerelse.

Raadets medlemmers stemmer tildeles den vaegt, der er fastsat i artikel 205, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab. Afgoerelser traeffes med mindst 62 stemmer afgivet af mindst 10 medlemmer, der stemmer for.

3. En medlemsstat, som oensker at deltage i et samarbejde, der er indfoert i overensstemmelse med denne artikel, giver meddelelse herom til Raadet og til Kommissionen, som afgiver en udtalelse til Raadet inden tre maaneder efter modtagelsen af denne meddelelse, eventuelt ledsaget af en henstilling om saerlige ordninger, som den maatte finde noedvendige for, at den paagaeldende medlemsstat kan deltage i samarbejdet. Raadet traeffer afgoerelse om anmodningen og om saadanne saerlige ordninger, som det maatte finde noedvendige, inden fire maaneder efter meddelelsen. Afgoerelsen betragtes som truffet, medmindre Raadet med kvalificeret flertal beslutter at stille den i bero; i saa fald begrunder Raadet sin beslutning og fastsaetter en frist for fornyet behandling heraf. I forbindelse med dette stykke traeffer Raadet afgoerelse paa betingelserne i artikel 44.

4. Artikel 29-41 finder anvendelse paa det taettere samarbejde i henhold til denne artikel, medmindre andet er fastsat i naervaerende artikel og i artikel 43 og 44.

De bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, der vedroerer De Europaeiske Faellesskabers Domstols befoejelser samt udoevelsen af disse befoejelser, finder anvendelse paa stk. 1, 2 og 3.

5. Denne artikel gaelder med forbehold af bestemmelserne i protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europaeiske Union.

Artikel 41 (tidl. artikel K.13)

1. Artikel 189, 190, 195, 196-199, 203, 204, 205, stk. 3, 206-209, 213-219, 255 og 290 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab finder anvendelse paa bestemmelserne vedroerende de omraader, der er naevnt i dette traktatafsnit.

2. De administrationsudgifter, som bestemmelserne vedroerende de omraader, der er naevnt i dette traktatafsnit, medfoerer for institutionerne, afholdes over De Europaeiske Faellesskabers budget.

3. Aktionsudgifter til ivaerksaettelse af de paagaeldende bestemmelser afholdes ligeledes over De Europaeiske Faellesskabers budget, medmindre Raadet traeffer anden afgoerelse med enstemmighed. I tilfaelde, hvor udgifterne ikke afholdes over De Europaeiske Faellesskabers budget, afholdes de af medlemsstaterne efter fordelingsnoeglen baseret paa bruttonationalindkomsten, medmindre Raadet traeffer anden afgoerelse med enstemmighed.

4. Budgetproceduren i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab finder anvendelse paa de udgifter, der afholdes over De Europaeiske Faellesskabers budget.

Artikel 42 (tidl. artikel K.14)

Raadet kan med enstemmighed paa initiativ af Kommissionen eller en medlemsstat og efter hoering af Europa-Parlamentet beslutte, at handlinger, der henhoerer under omraader, som er naevnt i artikel 29, skal vaere omfattet af afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, og samtidig bestemme, hvilke afstemningsregler der skal gaelde herfor. Det henstiller til medlemsstaterne, at de vedtager en saadan beslutning i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser.

AFSNIT VII (tidl. afsnit VIa)

BESTEMMELSER OM TAETTERE SAMARBEJDE

Artikel 43 (tidl. artikel K.15)

1. Medlemsstater, der har til hensigt at indfoere et taettere indbyrdes samarbejde, kan anvende de institutioner, procedurer og mekanismer, der er omhandlet i denne traktat og traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, hvis samarbejdet

a) tager sigte paa at fremme Unionens maal og beskytte og varetage dens interesser

b) overholder de naevnte traktaters principper og Unionens faelles institutionelle ramme

c) kun anvendes som en sidste udvej, naar det ikke er muligt at naa de naevnte traktaters maal ved anvendelse af de relevante procedurer heri

d) omfatter mindst et flertal af medlemsstaterne

e) ikke beroerer gaeldende faellesskabsret og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til de oevrige bestemmelser i de naevnte traktater

f) ikke beroerer de ikke-deltagende medlemsstaters befoejelser, rettigheder, forpligtelser og interesser

g) er aabent for alle medlemsstater og giver disse mulighed for at tilslutte sig samarbejdet naar som helst, forudsat at de efterkommer grundafgoerelsen og de afgoerelser, der er truffet i henhold hertil

h) opfylder de saerlige yderligere kriterier, der alt efter omraade er fastsat i artikel 11 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab og artikel 40 i naervaerende traktat, og hvis Raadet har givet bemyndigelse hertil efter procedurerne heri.

2. Medlemsstaterne skal i det omfang, de er beroert, anvende de retsakter og afgoerelser, der vedtages til gennemfoerelse af det samarbejde, som de deltager i. Medlemsstater, der ikke deltager i samarbejdet, maa ikke haemme de deltagende medlemsstaters gennemfoerelse heraf.

Artikel 44 (tidl. artikel K.16)

1. Med henblik paa vedtagelsen af de retsakter og afgoerelser, der er noedvendige for gennemfoerelsen af det samarbejde, som er omhandlet i artikel 43, gaelder de relevante institutionelle bestemmelser i denne traktat og traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab. Medens alle Raadets medlemmer skal kunne deltage i forhandlingerne, er det imidlertid kun repraesentanterne for de deltagende medlemsstater, der deltager i vedtagelsen af afgoerelser. Kvalificeret flertal defineres som samme forholdsmaessige andel af de beroerte raadsmedlemmers vaegtede stemmer, som den, der er fastsat i artikel 205, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab. Enstemmighed kraever kun de beroerte raadsmedlemmers stemmer.

2. De udgifter, bortset fra institutionernes administrationsomkostninger, som gennemfoerelsen af samarbejdet medfoerer, afholdes af de deltagende medlemsstater, medmindre Raadet beslutter andet med enstemmighed.

Artikel 45 (tidl. artikel K.17)

Raadet og Kommissionen underretter regelmaessigt Europa-Parlamentet om udviklingen inden for det taettere samarbejde, der indfoeres paa grundlag af dette traktatafsnit.

AFSNIT VIII (tidl. afsnit VII)

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 46 (tidl. artikel L)

De bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, der vedroerer EF-Domstolens kompetence samt udoevelsen af denne kompetence, finder kun anvendelse paa foelgende bestemmelser i naervaerende traktat:

a) bestemmelserne om aendring af traktaten om oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab med henblik paa oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab

b) bestemmelserne i afsnit VI paa de i artikel 35 fastsatte betingelser

c) bestemmelserne i afsnit VII paa de i artikel 11 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab og artikel 40 i naervaerende traktat fastsatte betingelser

d) artikel 6, stk. 2, med hensyn til institutionernes handlinger, for saa vidt Domstolen har kompetence i henhold til traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber og i henhold til naervaerende traktat

e) artikel 46-53.

Artikel 47 (tidl. artikel M)

Med forbehold af bestemmelserne om aendring af traktaten om oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab med henblik paa oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab og traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab samt naervaerende afsluttende bestemmelser er der intet i naervaerende traktat, der beroerer traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber og senere traktater og akter om aendring eller supplering af disse.

Artikel 48 (tidl. artikel N)

Enhver medlemsstats regering eller Kommissionen kan forelaegge Raadet forslag til aendring af de traktater, som Unionen bygger paa.

Hvis Raadet efter hoering af Europa-Parlamentet og i givet fald af Kommissionen udtaler sig til fordel for afholdelse af en konference mellem repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, indkaldes denne af Raadets formand for i faellesskab at fastlaegge de aendringer, der skal foretages i naevnte traktater. Hvis det drejer sig om institutionelle aendringer paa det monetaere omraade, skal Raadet for Den Europaeiske Centralbank ogsaa hoeres.

AEndringerne traeder i kraft efter at vaere blevet ratificeret af alle medlemsstaterne i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser.

Artikel 49 (tidl. artikel O)

Enhver europaeisk stat, som overholder principperne i artikel 6, stk. 1, kan ansoege om at blive medlem af Unionen. Den retter sin ansoegning til Raadet, som traeffer afgoerelse med enstemmighed efter hoering af Kommissionen og efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, der udtaler sig med absolut flertal blandt sine medlemmer.

Vilkaarene for optagelsen og saadanne tilpasninger af de til grund for Unionen liggende traktater, som optagelsen medfoerer, fastlaegges ved en aftale mellem medlemsstaterne og den ansoegende stat. Denne aftale forelaegges samtlige kontraherende stater til ratifikation i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser.

Artikel 50 (tidl. artikel P)

1. Artikel 2-7 og artikel 10-19 i traktaten om oprettelse af et faelles Raad og en faelles Kommission for De Europaeiske Faellesskaber, undertegnet i Bruxelles den 8. april 1965, ophaeves.

2. Artikel 2, artikel 3, stk. 2, og afsnit III i den europaeiske faelles akt, undertegnet i Luxembourg den 17. februar 1986 og i Haag den 28. februar 1986, ophaeves.

Artikel 51 (tidl. artikel Q)

Denne traktat er indgaaet for ubegraenset tid.

Artikel 52 (tidl. artikel R)

1. Denne traktat skal ratificeres af De Hoeje Kontraherende Parter i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser. Ratifikationsdokumenterne deponeres hos Den Italienske Republiks regering.

2. Denne traktat traeder i kraft den 1. januar 1993, forudsat at samtlige ratifikationsinstrumenter er deponeret eller, hvis dette ikke er tilfaeldet, den foerste dag i den maaned, der foelger efter deponeringen af det sidste ratifikationsdokument.

Artikel 53 (tidl. artikel S)

Denne traktat, der er udarbejdet i ét eksemplar paa dansk, engelsk, fransk, graesk, irsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, hvilke tekster alle har samme gyldighed, deponeres i Den Italienske Republiks regerings arkiver. Denne regering fremsender en bekraeftet genpart til hver af de oevrige signatarstaters regeringer.

I medfoer af tiltraedelsestraktaten af 1994 har teksterne til denne traktat paa finsk og svensk tilsvarende samme gyldighed.

Til bekraeftelse heraf har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne traktat.

Udfaerdiget i Maastricht, den syvende februar nitten hundrede og tooghalvfems.

Mark EYSKENS

Uffe ELLEMANN-JENSEN

Hans-Dietrich GENSCHER

Antonios SAMARAS

Francisco FERNÁNDEZ ORDÓÑEZ

Roland DUMAS

Gerard COLLINS

Gianni DE MICHELIS

Jacques F. POOS

Hans VAN DEN BROEK

João de Deus PINHEIRO

Douglas HURD

Philippe MAYSTADT

Anders FOGH RASMUSSEN

Theodor WAIGEL

Efthymios CHRISTODOULOU

Carlos SOLCHAGA CATALÁN

Pierre BÉRÉGOVOY

Bertie AHERN

Guido CARLI

Jean-Claude JUNCKER

Willem KOK

Jorge BRAGA DE MACEDO

Francis MAUDE